I

IGLÓI ENDRE

(Balmazújváros, 1924. aug. 27.): irodalomtörténész.

Az irodalomtud. kandidátusa 1967; A Munka Érdemrend arany fokozata 1970; Cirill és Metód Emlékérem [bolgár] 1983.

M.: Régi orosz széppróza [Misley Pállal], 1977.

IGNÁCZ RÓZSA

(Kovászna, Háromszék m., 1909. jan. 25.-Bp., 1979. szept. 24.): író, műfordító [MO/RO, 1930?-tól MO].

Ferencz József-díj 1942.

M.: Anyanyelve magyar, r., 1937; Rézpénz, r., 1938; Levelek Erdélyből, elb., 1939; Született Moldovában, r., 1940; Keleti magyarok nyomában, útirajz, 1941 {1942*KMIK}; A bujdosó, elb., 1942; Családi mondakör. Karcolatok, anekdoták életemből, 1942; Róza leányasszony, r., 1942; Két élet, kisr., 1943; Hivatalnok Berta, r., 1944; Urak, úrfiak, r., 1946; Mámoros malom, r., 1947; Márványkikötő, r., 1947; Meg ké' házasodni, farsangi játék, 1947; Az igazi Ibrinkó, mesék, 1956; Tegnapelőtt, elb., 1957; Mindenki levele, elb., 1958; Az utolsó daru, ifj. r., 1959; Torockói gyász, ifj. r., 1959; Prospero szigetén. Emlékezések nagy magyar színészekről, 1960; Tóparti ismerősök, kisr., elb., 1961; Tűzistennő Hawaiiban [Vámos Magdával], útirajz, 1961; Csutka, mese, 1962; Orsika, ifj. r., 1963; Titánia ébredése, r., 1964; Papírmalom, r., 1967; Zebradob-híradó, útinapló, 1968; Szavannatűz, elb., 1970; Argentína viharszünetben, útleírás, 1972; Hajdanában Zambiában, mese, 1973; A hegyen-völgyön szánkázó diófa, mesék, 1974; Tűzistennő Hawaiiban egykor és most [Vámos Magdával], útleírás, 1974; Ikerpályáimon, visszaemlékezések, 1975; Névben él csak, r., Pozsony-Bp., 1976 {1977*ÚMIL}; Kóborló kisfiú kalandjai, r., 1980 {1979*ÚMIL}; Hazájából kirekesztve [Mikes Kelemen életregénye], 1980; Utazások emlékkönyve, útirajz, 1980; Egy születésnap körül. Vázlat egy letűnt korszakról (1950-1953), Chicago, 1983; Ünnepi férfiú [1951-1952], [Szent László király regénye; bev. Makkai Ádám; Kodolányi János Ignácz Rózsához írt levelével], New York, 1989 [Bp., 1989].

Műford.: M. Rovan: Atyafiak, novella, 1952; A. Sahia: Júniusi eső, elb., Bp.-Bk., 1955; M. Sadoveanu: Örvény felett, elb., Bk., 1956; E. Camilar: A betyárok völgye, r., 1956; P. Ispirescu: Szegény ember okos leánya [Jékely Zoltánnal és Bözödi Györggyel], Bk.-Bp., 1957; A. France: Virágzó élet, r., 1960; A. Sahia: Az élő üzem, novellák [V. András Jánossal], Bk., 1960; A cápaisten. Hawaii mesék és mondák, 1963; F. Hoveyda: Vesztegzár, r., 1964; A kaméleon és az isten felesége. Kelet-afrikai népmesék, 1969.

[MIL,ÚMIL,ROMIL,KMIK,MÉL4,OSZKK]

ILIA MIHÁLY

(Tápé, 1934. szept. 29.): irodalomtörténész, kritikus, szerkesztő.

JA-díj 1972; A Magyar Ifjúság Alapítvány Díja 1990; A Magyar Művészetért Alapítvány Díja 1990; Déry Tibor-díj 1991; A Nyitott Társadalom Alapítvány Díja 1991; A Szegedért Alapítvány Fődíja 1992; Szeged díszpolgára 1993; A Soros Alapítvány Életműdíja [1993. évi] 1994; A Magyar Köztársasági Érdemrend középkeresztje 1994; Széchenyi-díj 1995.

M.: Juhász Gyula: Összes Művek I-III., s. a. r. [Péter Lászlóval], V. köt., s. a. r. [Grezsa Ferenccel], VII-VIII., s. a. r.; Juhász Gyula: Themata, s. a. r., 1983.

[KMIK,DKA,KK4,MKK,KK92,KK94,KK96,ÚMIL,MIB8]

ILKU PÁL

(Bulcsu {Bulcsú*ÚMIL}, 1912. okt. 8.-Bp., 1973. júl. 30. {13*MÉL3}): újságíró, író.

A Lomonoszov Egyetem (Moszkva) díszdoktora 1971.

M.: A munka himnusza - Anyaszív, d., Beregszász, 1934; Lendület, r., Pozsony, 1936; Az osztály zendülői, r., 1949; A hős szovjet hadsereg, 1952; Oktatásügyünk továbbfejlesztéséről, 1964; Zendül az osztály, r., Pozsony, 1970; Korszerű műveltség - szocialista ember, vál. beszédek és cikkek, 1977.

[MIL,KK72,KL,MÉL3,ÚML,ÚMIL,CSMIL]

ILLÉS ANNA [Tihamérné Hernádi Anna]

(Tiszacsernyő, 1957. jún. 7.): műfordító (tanár). [Szlovákia]

Műfordítói Nívódíj [megosztva Rácz Olivérrel] 1994.

Műford.: V. Čtvrtek: Hogyan kereste az ördög a pokol nyílását, 1983; J. Ryska: Anicka az 1. a-ból, 1983; M. Zimková: Gyilkos menta, 1984; J. Švejda: Hamu és üszök, 1985; K. Houba: Révület, 1987; I. Hudec: Élet zárójelben (többekkel), 1989; L. Rasocha: Elévült eset, 1990; P. Karvaš: Novellák [Rácz Olivérrel], 1993.

[CSMIL]

ILLÉS BÉLA

(Kassa, 1895. márc. 22.-Bp., 1974. jan. 5.): író.

Kossuth-díj 1950, 1955; Szocialista Hazáért Érdemrend 1967; Tanácsköztársasági Emlékérem 1969; A Munka Vörös Zászló Érdemrendje 1970.

M.: Doktor Utrius Pál honvédbaka hátrahagyott írásai { Doktor Utrius Pál honvédbaka hátrahagyott íratai*ÚMIL}, kisr., 1917; Spartacus élete, tan., 1919; A szellemi munkások és a szocializmus, politikai publ., 1919; Ruszin Petra temetése, elb., Pozsony, 1921; Stephans Teppich. Eine Erzählung aus dem Leben der Wolgadeutschen, Berlin, 1925 [oroszul: 1925]; Az aranyliba, elb. [oroszul: 1925, magyarul: 1946]; Die Generalprobleme, Berlin-Bécs-Zürich, 1929; Ég a Tisza, r., 1929 [Moszkva-Leningrád, 1929-1933, oroszul: Moszkva-Leningrád, 1929-30, cseh nyelven: 1960; lengyelül: 1960; németül: 1959]; Fekete völgy, bolgárul: 1929 [oroszul: 1928]; Nem mese, elb., Moszkva, 1932; Minden út Moszkvába vezet, oroszul: 1936 [bolgárul: 1945]; Tűz Moszkva alatt, elb., oroszul: Moszkva, 1937 [szlovákul: 1951; cseh nyelven: 1951]; Új bor, r., oroszul: Moszkva, 1939; Tüzek a Verhovinán, oroszul: 1939; A vörös viking, r., oroszul: 1940; Erdei emberek, r., oroszul: Moszkva, 1940; Kárpáti rapszódia [tart.: Tűz Moszkva alatt, Új bor, Zsatkovics Gergely királysága], r., 1939 [oroszul: 1941; bolgárul: 1947; litvánul: 1948; németül: 1948; lengyelül: 1950; románul: 1950; kínaiul: 1951; hollandul: 1956; héberül: 1959; ]; Szkipetárok, kisr., oroszul: Moszkva, 1941 [lengyelül: 1947; bolgárul: 1948; cseh nyelven: 1948; angolul: 1949; szlovákul: 1949; lengyelül: 1950]; Magyar-orosz történelmi kapcsolatok [Fogarasi Bélával], tan., 1945; Zalka Máté, tan., 1945; Találkozások, visszaemlékezések, 1946 [cseh nyelven: 1952]; A Guszev-ügy, elb., 1947 [Bk., 1949; lengyelül: 1951]; Emberek vagyunk, elb., rajzok, 1948; A derűlátás hatalma, elb., 1949; Fegyvert s vitézt éneklek, elb., 1949 [bolgárul: 195?; szlovákul: 1951; cseh nyelven: 1953; hollandul: 1951; lengyelül: 1950; németül: 1955; spanyolul: 1954]; Mit jelent a győzelmes októberi forradalom a magyar dolgozó parasztságnak, politikai publ., 1949; Sztálin a dolgozó parasztságért, politikai publ., 1949; Kerekes Pista világkörüli utazásai, ifj. kisr., 1949; A szovjet hadsereg - a szabadság és a béke fegyveres ereje, politikai publ., 1950; A vígszínházi csata, r., 1950; Lenin és a magyar dolgozó parasztság, politikai publ., 1951; Sztálin és az irodalom, politikai publ., 1951; Válogatott elbeszélések, 1951; Honfoglalás I-III. r., 1952-1954 [cseh nyelven: 1951; németül: 1956; románul: 1956; szlovákul: 1956; oroszul: 1959; bolgárul: 1978]; Népünk szabadságáért. Rákosi Mátyás elvtárs életéből, életrajz, 1952; Történelmi lecke, cikkek, tan., 1952; Rákosi Mátyás elvtárs harcos élete, életrajz, 1953; Tűz Moszkva alatt, két elb., 1953; Háztűznéző, elb., 1955; Harminchat esztendő, elb., 1956; Válaszúton, elb., 1958; Anekdoták könyve, 1959; Szivárvány, d., 1959; Andekdoták könyve és újabb egészen rövid történetek, 1960 [szlovákul: 1961]; Hétköznapok, elb., Bk., 1960; Ahogy a kortárs látta, cikkgyűjt., 1961; Kenyér, elb. 1920-1960, 1961; Válogatott elbeszélések, 1962; Életműsorozat, vál. és szerk. Jászberényi József 1962-1968; Anekdoták, találkozások, történetek, 1964; Az aranyliba, ögy. elb. (1920-1964), 1965; A 339-es szoba, kisr.-ek, 1966; Lövészárokban, cikkek, publ. írások, karcolatok, 1967; Pipafüst mellett, esszék, kritikák, 1967; A pemétei csoda, elb., kisr., d., arcképvázlatok, 1968; Varázsló inasok, vál. elb., 1978.

[MIL,ÚMIL,KMIK,MÉL3]

ILLÉS ENDRE

(Csütörtökhely, 1902. jún. 4.-Bp., 1986. júl. 22. {1985. KMIK}): író, műfordító, szerkesztő.

Baumgarten-díj 1937, 1939; Szocialista Kultúráért 1953; JA-díj 1962, 1978; A Magyar Népköztársaság Rubinokkal Ékesített Zászlórendje 1962; Munka Érdemrend 1962; A Munka Érdemrend arany fokozata 1970; Kossuth-díj 1963, 1975; Pro Arte aranyérem 1969; Munka Vörös Zászló Érdemrend 1975; A Műv. Alap Nagydíja 1982; A Magyar Népköztársaság Zászlórendje 1982.

M.: Törtetők, színmű [bem.: 1941]; Zsuzsa, elb., 1942; Kevélyek, elb., 1947; A mostoha, d. [bem.: 1947]; Hazugok, d. [bem.: 1949]; Történet a szerelemről és a halálról, mese, 1957; Trisztán [Vas Istvánnal], legendafeldolgozás, 1957; Krétarajzok, irod. portrék, 1957; Hamisjátékosok, elb., 1958; Vörös és fekete, r. adaptáció, 1959; Türelmetlen szeretők, d., 1959; Homokóra, d., 1962; Kettős kör, elb., emlékezések és d., 1962 [bolgárul: Szófia, 1978]; Rendetlen bűnbánat [Vas Istvánnal], d., 1963; Gellérthegyi éjszakák, tan., arcképek, 1965; Az idegen, d., 1965; Száz történet, I-III., kisr., elb., 1966; Színház, d., 1967; Írók, színészek, dilettánsok, esszék, 1968; Szakadékok, elb., 1969; Szigorlat, elb., 1969; Festett egek, színmű [bem.: 1969]; Stendhal műhelyében, 1970; Félelem, elb., 1971; Hármaskönyv I-III. - A drámaíró - Az esszéista - Az elbeszélő, 1972; Árnyékrajzok, esszék, 1972; Két oroszlán között, tan., útijegyzetek, 1973; Történet a szerelemről és a halálról, elb., kisr., 1974; Egyszárnyú madarak, mesejáték, 1974; Névtelen levelek, d., 1974; A fele komédia, d., 1975; A só íze, esszék, interjúk, visszaemlékezések, 1976; Spanyol Izabella, tört. d., 1976; Hálókba bonyolódva, d., 1977; Dilaudid, elb., 1978; Izabella és testvérei, d., 1978; Ostya nélkül, elb., portrék, visszaemlékezések, 1978; Tüdőgyulladásom első éjszakája, elb., 1982; Erős fényben, elb., Bk., 1983; Életműsorozat: Mestereim, barátaim, szerelmeim I-II., 1972; Mestereim, barátaim, szerelmeim, esszék, 1979; Halandók I-II., elb., 1980; Kulisszák nélkül. Tizenhét színpadi játék, I-II., d., 1981; Igézet. Illés Endre képeskönyve, útirajzok, elb., esszék, 1982; Szerelmeim, évek múlva, esszék, 1984; Méhrajzás. Félszáz arcképvázlat nőkről, Pozsony-Bp., 1985; Ezüstpénz. Félszáz arcképvázlat férfiakról, 1986; Szávitri: Történet a szerelemről és a halálról [Kass János rajz.], Pozsony-Bp., 1986; Napfoltok, esszék, 1987; "... talpig nehéz hűségbe". Naplótöredékek, útijegyzetek, emlékezések [kiad. Kónya Judit], 1988; Halandók és halhatatlanok. Kiadatlan esszék és kritikák [kiad. Kónya Judit], 1990.

Műford.: R. Martin du Gard: Vén Európa, r., 1937 [megjelent Vén Franciaország címmel is]; F. Mauriac: Fekete angyalok, r., 1937; Stendhal: Vörös és fekete, r., 1950; A. Stil: A "Szajna" kifut a tengerre, elb.-ek, 1951; G. de Maupassant: Milon apó, elb.-ek, 1952; Stendhal: Vörös és fehér, r., 1953; G. de Maupassant: Egy asszony élete, r., 1954; Stendhal: A pármai kolostor, r., 1958; Stendhal: Vanina Vanini vagy különös részletek a karbonárók utolsó titkos összejöveteléről, elb., 1968; G. de Maupassant: Ékszerek, elb.-ek, 1973; G. de Maupassant: Une aventure parisienne, elb., 1996.

[MIL,ÚMIL,KMIK,HungÉrt1990-93,OSZKK,MNBCD]

ILLÉS GYÖRGY

(Bp., 1950. dec. 14.): író.

IRAT-nívójutalom 1990.

M.: Várak dicsérete. Magyarországi királyi várak, 1984; Mesélő könyvtárak, 1984; Címzett az ifjúság. Pályaképek, beszélgetések, 1985; Végek dicsérete, 1985; Kivégzés karácsonykor. Bajcsy-Zsilinszky Endre (1886-1944), 1986; Fel, fel, vitézek! A Rákóczi-szabadságharc és az 1848-49-es szabadságharc várai [Fürjes Valéria és Kovács Sándor fotóival], 1986; Hírmondók könyve, 1987; A kocsma nem alszik. Piások, zugmérők, mámorkeresők, Szekszárd, 1989; Szerelmek könyve. Arcképek a magyar irodalomból, ifj. ism.terj. portrék, Vác, 1989; Dugovics Titusz, életr. r. [1991].

[MNBCD]

ILLÉS ILONA

(Csepel, 1930. okt. 8.): bibliográfus.

M.: Arany János képeskönyv, szerk. [Keresztury Dezsővel és Varjas Bélánéval], 1955; Mikes Lajos levelesládája, szerk., 1968; Kassák Lajos retrospektív emlékkiállítás, katalógus, 1973; Munkások Újsága - Arany trombita, bibl., 1973; Ady és Bölöni Párizsban. Itóka naplója, szerk., 1975; Kortársak Kassák Lajosról, szerk. [Taxner Ernővel], 1975; A Tett, a Ma, a 2x2, bibl., 1975; Diogenes - Tűz, bibl., 1977.

[ÚMIL]

ILLÉS JENŐ

(Marcalgergelyi, 1930. márc. 16.): író, újságíró, kritikus.

Veszprém Megyéért Érdemérem; Munka Érdemrend.

M.: Mai dráma - mai dramaturgia, tan., 1964; Színészarcok a közelmúltból, portrék, 1968.

[MIL,KMIK,ÚMIL,MIB8]

ILLÉS LAJOS

(Adony, 1919. márc. 25.): író (politikus). [USA]

M.: Tanúság. Hazai életképek [Sári Gál Imrével], Buenos Aires, 1959; Vesszőfutás, v., Cleveland, 1969; Látomások, v., Cleveland, 196?; Jön már az ember, v., Brandenton, 1976.

[MEIL]

ILLÉS LAJOS

(Sárvár, 1923. máj. 9.): kritikus, szerkesztő.

A Munka Érdemrend ezüst fokozata 1973; A Haza Szolgálatáért arany Érdemérem 1976; A Művészeti Alap Irodalmi Díja 1979; JA-díj 1983; Magyar Köztársasági Arany Érdemkereszt 1993.

M.: Tizenkét portré, tan., 1966; Ha én most lennék fiatal, bev. és tan., 1970; Kezdet és kibontakozás, tan., 1974; Titkos fiók, esszék, 1981; Szereti Ön az állatokat? Beszélgetések művészekkel és tudósokkal, 1989; Íróhistóriák, elb., 1995.

[MIL,KMIK,KK94,KK96,ÚMIL,MIB8]

ILLÉS LÁSZLÓ

(Szíjártóháza, 1928. aug. 12.): irodalomtörténész, kritikus.

Az irodalomtud. kandidátusa 1967; JA-díj 1965; A Munka Érdemrend ezüst fokozata 1969; Szocialista Kultúráért 1975; Akadémiai Díj 1987; Április Negyedike Érdemrend 1988; SZOT-díj 1989.

M.: Tanulmányok a szocialista irodalom történetéből I-VI., szerk., 1962-85; Józanság és szenvedély, tan., 1966; Arcképek a magyar szocialista irodalomból, szerk., 1967; "Induló balra" - Tanulmányok a szocialista világirodalom kialakulásáról, szerk., 1979; "Száll a tavasz" - rádióelőadások, szerk., 1983; Befunde und Entwürfe, szerk., 1984; "Az időt mi hoztuk magunkkal", szerk., 1985; A megőrzött utópia, tan., kritikák, 1988; Hungarian Studies on György Lukács I-II., szerk. [József Farkassal], 1993; Vita az expresszionizmusról, szerk., 1994; Mítosz és utópia. Irodalom- és eszmetörténeti tanulmányok, szerk. [József Farkassal], 1995.

[MIL,MTAA,KMIK,MKK,DKA,MTAA,KK92,KK94,KK96,ÚMIL,MIB8,HungÉrt1990-93]

ILLÉS MIHÁLY

(Temesvár, Temesvár tart., 1952. dec. 22.): író. [ROM]

A Franyó Zoltán Irodalmi Kör első díja 1980.

M.: Kettőstétel, r., Temesvár, 1983; Otthonképlet, elb., Temesvár, 1985.

[RMKK]

ILLÉS SÁNDOR

(Temerin, 1914. febr. 12.): költő, író, műfordító, újságíró.

Szocialista Munkáért Érdemérem 1955; Munka Érdemérem bronz fokozata 1965; A Munka Érdemrend ezüst fokozata 1974, arany fokozata 1981; Aranytoll 1986; Magyar Köztársasági Arany Érdemkereszt 1993; Petőfi Sándor Sajtószabadság-díj (MÚK) 1994.

M.: Csillaghullás, v., Újvidék, 1932; Halott mesék, v., Nagybecskerek, 1934; Virradatban, elb., Zombor, 1938; Egyenes úton, ifj. r., 1950; Vihar a Tiszán, r., 1951; Találkozás, kisr., 1952; Első szántás, elb., 1952; A dolgozók egészségéért, riportok, 1952; Új ház a domboldalon, r., 1955 {1954*KK96,KMIK]} Tiszazug, szociogr., 1961; Morzsi, gyr., 1969 {1975*KMIK}; A túlsó part, r., 1975; Bakonyi legények. Sobri Jóska regényes élete, 1975; Pripady podporučika Bartosa, elb. [ford.: Ján Konôpka, ered. cím: Az áruló névtábla], Pozsony, 1979; A homok óriása, Kocsis Pál életregénye, 1977; Sirató, r., 1977; A fecskék délre szállnak, kisr., elb., 1978; Kaland a szigeten, r., 1979; A pénzcsináló, r., 1980; Az utolsó napok, r., 1982; Felszáll a köd, r., 1983; A fekete bárány, r., 1983; Vihar után szivárvány, r., 1988; Akiért nem szólt a harang, r., 1991; Irgalom nélkül, elb., Békéscsaba, 1994; Újvidéki kaland, elb., 1995.

[MIL,KMIK,KK92,KK94,KK96,ÚMIL,MNBCD,KKH,OSZKK]

ILLYÉS ELEMÉR

(Torja, Háromszék vm., 1919. dec. 7.-Pieve di Tremosine, 1989. aug. 4.): történész. [1943-tól Brazília, 1953-tól Portugália, 1975-től NO, Olaszo.]

M.: Erdély változása. Mítosz és valóság, München, 1975 [németül: Bécs-Stuttgart, 1981, angolul: New York, 1982]; Orbán Balázs: A Székelyföld leírása történelmi, régészeti, természetrajzi s népismereti szempontból, Pest 1863-1873, hasonmás kiad., s. a. r., Firenze-München, 1981; History and Ideology. The Daco-Roman Theory in Rumanian Historiography, Bécs-Stuttgart, 1982; Ethnic Continuity in the Carpatho-Danubian area, New York-Boulder, 1988.

[ÚMIL,Borbándi,MEIL,MÉL4]

ILLYÉS GYULA

(Felsőrácegrespuszta, 1902. nov. 2.-Bp., 1983. ápr. 15.): író, költő, műfordító, szerkesztő.

Baumgarten-díj 1931, 1933, 1934, 1936; Kossuth-díj 1948, 1953, 1970; JA-díj 1950; A Le Grand Prix International de Poésie díja 1966; Knokkei Irodalmi Nagydíj 1966; Tanácsköztársasági Emlékérem 1969; Herder-díj 1970; Batsányi-díj 1971; Az Ordre des Arts et des Lettres parancsnoki fokozata 1971; Batsányi-díj 1971; A Munka Vörös Zászló Érdemrendje 1972; A Magyar Népköztársaság Babérkoszorúval Ékesített Zászlórendje 1977; [Fr. Költők Társaságának Pegazus Érdem Nagydíja] Prix des Amitiés Françaises díj 1978; Mondello-díj 1981; Pro Urbe Pécs 1982; A Magyar Népköztársaság Rubinokkal Ékesített Zászlórendje 1982; Az MTA tagja 1945-49, 1989-ben visszaállították MTA tagságát.

M.: Nehéz föld, v., 1928 [bolgárul: Szófia, 1976]; Sarjúrendek, v., 1930 {1931*KMIK}; Három öreg, költemény, 1932; Hősökről beszélek, költemény, Kvár, 1933; Ifjúság, költemény, Debrecen, 1934; Oroszország, útleírás, 1934; Szálló egek alatt, v., 1935; Petőfi, tan., 1936 [átdolg. kiad. 1956, bolgárul: Szófia, 1950; bővített kiad.: Petőfi Sándor, 1963]; Puszták népe, szociogr., 1936 [bolgárul: Szófia, 1954]; Rend a romokban, v., 1937; Magyarok, 1938; Ki a magyar?, tan., 1939; Külön világban, v., 1939; Lélek és kenyér [Kozmutza Flórával közös kötetben], szociogr., 1939; Összegyűjtött versei, 1940; Csizma az asztalon, szociogr., 1941; Kora tavasz, r., 1941; Mint a darvak, rajzok, visszaemlékezések, 1942; A nép nevében [József Attilával közös kötetben], vál. v., 1942; Válogatott versek, 1943; A tű foka, d., 1944; Egy év, v., Kvár, 1945; Honfoglalók között, riportsorozat, Kvár, 1945; Hunok Párisban, r., 1946; Kiáltvány a parasztság művelődése ügyében, 1946; Franciaországi változatok, karcolatok, 1947; Összes verse, 1947; Szembenézve, v., 1947; Tizenkét nap Bulgáriában, v., 1947; Lélekbúvár, szatíra, 1948; Két férfi, filmr., 1950; Egy mondat a zsarnokságról [1950], 1956; Két kéz, költemény, 1950; Ozorai példa, d., 1952; Tűz-víz, d., 1952; Válogatott versei, 1952; Fáklyaláng, d., 1953 [bolgárul: Szófia, 1975]; Tűvétevők, színmű, 1953; Hetvenhét magyar népmese [~ feldolgozásában], 1953; A csodafurulyás juhász, verses mesék és műfordítások, 1954; Kézfogások, v., 1956; Dózsa György, d., 1956; Kilenc, mese, Bk., 1956; Három dráma [Ozorai példa, Fáklyaláng, Dózsa György], 1957; Új versek, 1961; Balaton [kísérőszöveg Reismann János felvételeihez], 1962; Ebéd a kastélyban. Egy életregény fejezetei, r., 1962; Nem volt elég, vál. v., 1962; Másokért egyedül, színművek, 1963; Különc, d., 1963; Malom a Séden, d., 1963; Kegyenc, d., 1963; Ingyen lakoma, tan., vallomások, 1964; Dőlt vitorla, v., 1965; Az aranyköles, mesék, Bk., 1965; Bolhabál. Tűvé-tevők, színművek, 1966; Legszebb versei, Bk., 1966; A költő felel, vál. v., 1966; Szíves kalauz, útirajzok, 1966; Poharaim, ögy. v., 1967; Az Éden elvesztése [Déry Tiborral közös kötetben], oratórium, 1968; Fekete-fehér, v., 1968; Kháron ladikján, esszér., 1969; Világszerzés, vál. v., Bk., 1969; Tiszták, d., 1971; Abbahagyott versek, töredékek, 1971; Hajszálgyökerek, esszék, útirajzok, interjúk, tan., 1971; Testvérek, d., 1972; Bölcsek a fán, színmű, 1972; Bál a pusztán. Bölcsek a fán, színművek, 1972; A háromágú tölgyfa tündére, népmese-feldolgozás, 1973; Minden lehet, v., 1973; A kiskondás, mesefeldolgozás, 1973; Lúdas Matyi, népmese-feldolgozás, 1973; Az ünnepelt, d., 1973; Dupla vagy semmi, d., 1974; A deszkavári királyfi, népmese-átdolgozások [Benedek Elek nyomán], 1975; Orfeusz a felvilágban, d., 1975; Hattyúdal ébreszt vagy a népnek lehet-e művészete, esszé, 1976; Dániel az övéi közt, d., 1976; Állomások hosszán, vál. v., Szekszárd, 1977; Csak az igazat, d., 1977; Különös testamentum, v., 1977; Szellem és erőszak, cikkek, tan., 1978 [terjesztése 1988-ban]; Homokzsák, színmű, 1979; Beatrice apródjai, r., 1979; Amikor az óceán partjára jutottam, vál. v., 1980; Szemelt szőlő, vál. v., 1980; Babits visszhangjaként, v., 1981; Közügy, v., 1981; Konok kikelet, vál. v., 1981; Poesis hungarica, vál. v., 1981; Babitshoz, vál. v., 1982; Mert szemben ülsz velem, vál. v., 1982; Sorsválasztók, d., 1982; Táviratok, epigrammák, verses prózák, 1982; Válogatott művek, 1982; Kiegyezés, d., 1982; A Semmi közelít, hátrahagyott v., 1983; Szülőföldem [szerk. Vadas Ferenc], Szekszárd, 1984; Ozorai füzet [szerk. Vadas Ferenc], Szekszárd, 1986; A költő felel. Beszélgetések Illyés Gyulával [szerk. Földes Anna], 1986; Naplójegyzetek 1929-1945 [szerk. Illyés Gyuláné], 1986; Naplójegyzetek 1946-1960 [szerk. Illyés Gyuláné], 1987 {1988*KMIK}; A Szentlélek karavánja, r. [befejezetlen], 1987; Szellem és erőszak [1978], 1988; Naplójegyzetek 1961-1972 [szerk. Illyés Gyuláné], 1989; Naplójegyzetek 1973-1974 [szerk. Illyés Gyuláné és Illyés Mária], 1990; Hű nevelőim, dunántúli dombok, v. [vál. N. Horváth Béla], Szekszárd, 1990; Naplójegyzetek 1975-1976 [szerk. Illyés Gyuláné és Illyés Mária], 1991; Három kívánság - Lúdas Matyi [angolul], 1991; Naplójegyzetek 1977-1978 [szerk. Illyés Gyuláné és Illyés Mária], 1992; Naplójegyzetek 1979-1980 [szerk. Illyés Gyuláné], 1994; Válogatott versei, 1995; 29 poems - 29 vers [kétnyelvű, angolra ford. Tótfalusi István], 1996.

[MIL,ÚMIL,KMIK,HungÉrt1990-93,MÉL4]

ILLYÉS GYULÁNÉ [dr. Kozmutza Flóra]

(Bp., 1914. nov. 21.-Bp., 1995. máj. 14.): pszichológus.

A Magyar Köztársasági Érdemrend középkeresztje 1993.

M.: Jean-Marie Guyan mint esztétikus, 1931; Értelmességi és ösztönvizsgálatok falusi gyermekeken, 1940; Közlélektani vizsgálatok ikreken, 1942; A fogyatékosok munkalehetőségeinek kiszélesítése, 1952; Gyógypedagógiai pszichológia, szerk., 1968; József Attila utolsó hónapjairól, Békéscsaba, 1984; Illyés Gyula: Naplójegyzetek 1929-1945, szerk., 1986; Illyés Gyula: Naplójegyzetek 1946-1960, szerk., 1987; Illyés Gyula: Naplójegyzetek 1961-1972, szerk., 1989; Illyés Gyula: Naplójegyzetek 1973-1974, szerk. [Illyés Máriával], 1990; Illyés Gyula: Naplójegyzetek 1975-1976, szerk. [Illyés Máriával], 1991; Illyés Gyula: Naplójegyzetek 1977-1978, szerk. [Illyés Máriával], 1992; Illyés Gyula: Naplójegyzetek 1979-1980, szerk., 1994.

[PL,ÚMIL]

ILOSVAY FERENC [álnév: Karaszi Ádám]

(Bp., 1914. aug. 28.-Bécs, 1990. júl. 8.): vadászati író. [1956-tól NO, 1957-től Ausztria]

M.: Jó vadászatot!, 1943; ...ha Dunáról fúj a szél, elb., München, 1964; Megfordul a szél, 1993; Tizenkét ösvény, r. [németül, Bp., 1957, magyarul: Pozsony-Bécs, 1996]

[Borbándi,MEIL,MIB8,MÉL4]

ILUH ISTVÁN

(Törökszentmiklós, 1936. máj. 23.): költő.

M.: Jó reggelt fény, v., 1975 {1976*KMIK}; Boglyába gyűjtött napjaim, visszaeml. 1996; Száműzött szél, v., Karcag, 1996.

[ÚMIL,KMIK,MNBCD]

IMPLON IRÉN

(Nagyvárad, Bihar m., 1927. okt. 9.): újságíró, szerkesztő. [ROM]

M.: Váradi tollrajzok, karcolatok, Nagyvárad, 1993.

[ROMIL,RMKK]

IMRE FLÓRA

(Bp., 1961. jún. 1.): költő, műfordító.

Zoltán Attila-díj 1986; Hidas Antal-díj 1988; Füst Milán-jutalom 1990; Déry Tibor-díj 1991; Graves-díj 1997.

M.: Az Akropoliszra néző terasz, v., 1986; Merőleges idő, v., 1992; Rondó, v., Békéscsaba, 1992; Rejtőzködve éltünk, v., Békéscsaba, 1995; Verstan és szöveggyűjtemény a verstan tanulmányozásához, 1995.

[MKK,KMIK,KK94,KK96,ÚMIL,MNBCD]

IMRE KATALIN

(Bp., 1923. febr. 3.-Bp., 1989. okt. 24.): kritikus, irodalomtörténész.

Szocialista Kultúráért.

M.: Horák tanár úr, Julius Fučík életregénye, 1958.

Műford.: M. Dodd: Aki szelet vet..., r., 1966; J. Aldridge: Az utolsó árnyék, r., 1967; J. Aldridge: Végső menedék, r., 1969; B. Engelmann: Barátaim - a milliomosok, tan., 1970; J. de Hartog: A gyilkos és a lány, bűnügyi r., 1970; E. Lambert: Dicsőségre ítélve, r., 1971; J. O. Killens: Aztán mennydörgést hallottunk, r., 1972; K. Reineck: Ki ölte meg Isolde Cavaltinit? bűnügyi r., 1972; J. Aldridge: Testvérem, r., 1973; G. Hartlaub: Helyszíni szemle, bűnügyi r., 1974; H. Thürk: Pearl Harbor, dok.r., 1976; U. Wiebach: A szerelemről beszélt..., kisr.-ek, 1976; C. L. Mungoshi: Ahol az eső későn érkezik, r., 1979; B. Engelmann: A Nagy Szövetségi Érdemkereszt, dok.r., 1981.

[OSZKK,MIL,ÚMIL]

IMRE LAJOS

(Jászdózsa, 1930. jan. 31.-Szolnok, 1970. okt. 30.): irodalomtörténész.

M.: Petőfi második felsőmagyarországi útja, 1970.

[MÉL3]

IMRE LÁSZLÓ

(Csorna, 1944. nov. 17.): irodalomtörténész.

Az irodalomtud. kandidátusa 1984; Oltványi Ambrus-díj 1984; Toldy Ferenc-díj 1991; Martinkó András-díj 1997.

M.: Brjuszov és az orosz szimbolista regény, tan., 1973; Rákos Sándor, kismonogr., 1973; Arany János balladái, műelemzések, 1988; A magyar verses regény, 1990; Műfajok létformája XIX. századi epikánkban, Debrecen, 1996.

[KMIK,MTAA,ÚMIL,HungÉrt1990-93]

IMRE MIHÁLY

(Hódmezővásárhely, 1946. jún. 10.): irodalomtörténész.

Az irodalomtud. kandidátusa 1994.

M.: Szenci Molnár Albert: Dictionarium, utószó [hasonmás kiadás], 1990; "Magyarország panasza". A Querela Hungariae toposz a XVI-XVII. század irodalmában, Debrecen, 1995.

[ÚMIL]

IMRE SAMU

(Felsőőr, 1917. okt. 31.-Bp., 1990. nov. 6. {nov. 7.*MKK}): nyelvész.

Az MTA r. tagja 1951-től; Déry Tibor-díj 1989.

M.: Felsőőr helynevei, Debrecen, 1940; A kolozsvári fazekasság műszókincse, Kvár, 1942; Szabács viadala hitelességének kérdéséhez, 1958; A magyar nyelvjárások atlasza I-VI., szerk. [Deme Lászlóval], 1968-77; A mai magyar nyelvjárások rendszere, 1971; A felsőőri nyelvjárás, 1971; The Hungarian Language, társszerző, szerk. [Benkő Loránddal], 1972; Felsőőri Tájszótár, 1973; A magyar nyelvjárások atlaszának elméleti-módszertani kérdései, társszerző, szerk. [Deme Lászlóval], 1975; Nyelvjárási szókészletünk néhány szerkezeti kérdése, a magyar nyelvatlasz anyaga alapján, 1987 {1981*MÉL4}.

[MIL,MKK,KK4,MTAA,ÚML8,AKL,DKA,ÚMIL,MÉL4]

IMREH ISTVÁN

(Sepsiszentkirály, 1919. szept. 12.): író, történész. [ROM]

Beke Manó-díj 1963, 1988; Apáczai Csere János-díj 1974; A Ro. Tudományos Akadémia Díja 1981; az MTA külső tagja1990-től.

M.: Székely falutörvények, 1947; Despre începuturile industriei capitaliste din Transilvania în prima jumătate a secolului al XIX-lea, Bk., 1955; Majorsági gazdálkodás a Székelyföldön a feudalizmus bomlásának idején, Bk., 1956; Tanulmányok az erdélyi kapitalizmus kezdeteiről [Benkő Samuval és Csetri Elekkel], Bk., 1956; A rendtartó székely falu, Bk., 1973; Erdélyi hétköznapok 1750-1850, tan., Bk., 1979; Erdély változó társadalma 1767-1821 [Csetri Elekkel], Bk., 1980; A törvényhozó székely falu, Bk., 1983; Székelyek a múló időben, 1987; Látom, az életem nem igen gyönyörű. A mádéfalvi veszedelem tanúkihallgatási jegyzőkönyve 1764, Bk., 1994; Kászonszéki krónika 1650-1750 [Pataki Józseffel], Bp.-Bk., 1994.

[ROMIL,MTAA,KK94,KK96,ÚMIL]

INCZE JÁNOS

(Szinérváralja, Szatmár vm., 1909. okt. 19.): festőművész. [MO/ROM]

M.: Önarckép, azaz lelátás hat évtized tetejéről, emlékirat, Bk., 1982.

[RMKK,KKACs]

INDIG OTTÓ

(Brassó, Brassó vm., 1890. nov. 18.-Bellinzona, 1969. máj. 22.): író, újságíró. [1938-tól FRO, 1951-től NO, Olaszo., Svájc]

M.: Papírkosár, tárcák, Kvár, 1922; Játék, vígjáték [bem.: Kvár, 1923]; A torockói menyasszony, d. [bem.: Kvár, 1931]; Ember a híd alatt, d. [bem.: Kvár, 1933]; Magasiskola, színmű [bem.: Kvár, 1934]; Két ember eltéved, r., 1936; Coquelicot, r., Párizs, 1945; Kánikula, r., 1947; Pipacs, r., 1948.

[MIL,Borbándi,MEIL,OSZKK]

INDIG OTTÓ [családnév: Indig Ottó László]

(Gyertyámos, Temes-Torontál m., {Gyertyános*ÚMIL,KKACs}, 1936. okt. 18.): irodalomtörténész, kritikus. [ROM]

M.: Nagyváradi színikritikák a Holnap évtizedében, vál., bev., jegyz., Bk., 1975; Juhász Gyula Nagyváradon, Bk., 1978; Nincs szebb jövendők májusánál. Juhász Gyula életútja, Kvár, 1980; Csak egy igaz versért élek. Horváth Imre költészetéről, kismonogr., Kvár, 1981; A nagyváradi színészet másfél évszázada (1798-1944), Bk., 1991; Váradi Parnasszus. Irodalmi és sajtóélet a századfordulón, Nagyvárad, 1994; Arca az időnek, krit., tan., portrévázlatok, Nagyvárad, 1996.

[ROMIL,KMIK,KK94,KK96,ÚMIL,KKACs,RMKK]

IRHÁZI JÁNOS

(Arad, Temesvár tart., 1959. máj. 21.): író. [ROM]

M.: Mélyvízben, elb., Bk., 1989.

IRINYI KISS FERENC

(Iriny, Szatmár m., 1947. márc. 4. {1937*KKACs}): újságíró, költő. [ROM]

M.: A fegyverkovács beszéde, v., Kvár, 1971.

[KKACs,RMKK]

ISTVÁN LÁSZLÓ, G.

(): költő.

M.: Öt ajtón át, v., 1994; Kereszthuzat, v., 1996.

ISTVÁN MARIAN [Zoltán Árpádné]

(Bp., 1914. szept. 12.-Bp., 1977. szept. 28.): költő.

M.: Tájak, v., 1955; Emberséggel, v., 1959; Konok szerelem, v., 1966; Veszéllyel vemhes világ, v., 1974; Tűzben, lángban, v., 1976.

[MIL,MÉL3,ÚMIL,KMIK,MIB8{1918*}]

ISZLAI ZOLTÁN

(Szeged, 1933. nov. 7.): költő, író, kritikus.

Szocialista Kultúráért 1968; A M. Honvédség és a M. Írószövetség nívódíja 1976, 1996, 1997; A Zrínyi Kvk. Nívódíja 1981; JA-díj 1982; Kiváló Munkáért 1983.

M.: Lármafa, v., 1970; Csirip-szótár, karcolatok, 1972; Kérdéses epizódok, elb., 1973; Amíg vagyunk, v., 1975; Kompánia, elb., 1976; Tabularáza, elb., 1977; Csirip jelenti, ifj. r., 1978; Manóalagút, gyr., 1979; A Pityu kihajózása, kisr., 1981; Az iram, elb., kisr., 1983; A valóság közelében. Egy évtized magyar prózái, műbírálatok, 1983; Apa, anya meg a tanya, ifj. r., 1984; Gyerünk a moziba be, műbírálatok, 1987; Emberek angyalbőrben, riportkönyv, 1985; Pontatlan időjelzés, v., 1986; Makutyi dumák. Bemondások és viccek, 1986; Így néztem a moziban, karcolatok, 1987; Sziklás Madonnák, elb. és hangjátékok, 1987; A fehér asztaltól a sárga földig. Nevető gasztronómia, 1987; Boldogság, végünk van, dok.r., 1992; (A) semmi komoly. Gyorsregénykék, önéletrajzi novellák, 1995 {1990*KK96}; Olvastam és lőttem. Badar sajtó, 1991-1993, magánkiad., 1994.

[KKMGY,KMIK,MKK,KK92,KK94,KK96,ÚMIL,MIB8]

ISZTRAY BOTOND

(1946):

M.: A befalazott, elb., 1993; Völgyút, filozófiai költemény prózában, 1994.

[MNBCD]

IVÁNI ZOLTÁN

(Kézdivásárhely, M. Autonóm Tart., 1910. okt. 24.): író (jogász). [1956-tól USA]

Árpád-díszoklevél 1962; Árpád-aranyérem 1964.

M.: Pilletánc, v., New York, 1970; Rigófütty a Kárpátokban, elb., karcolatok, Torontó, 1982.

[MEIL,Borbándi,HUNG]

IVÁNOS ILLÉS

(Alamor, Háromszék vm., 1913. febr. 23.): író, költő, műfordító.

Nívódíj; Munka Érdemrend ezüst fokozata.

M.: Ott ahol a nap nyugszik..., r.-vázlat három felvonásban, 1943; Elindultam szép Erdélyből, r., 1992.

IVÁNYI EMMA [eredeti név: Iczkovits]

(Bp., 1915. márc. 10.-Bp., 1995. ápr. 8. előtt): levéltáros, történész.

A történelemtud. kandidátusa 1977.

M.: Esterházy Pál nádor közigazgatási tevékenysége, 1989; Esterházy Pál: Mars Hungaricus, kiad. [Hausner Gáborral], 1989.

[MTAA,ÚMIL]

IVÁNYI NORBERT

(?-Bp., 1985. dec. 7.): műfordító.

Műford.: E. Santarelli: Fasizmus és újfasizmus. Tanulmányok és a kutatás problémái, 1976; C. Fiori: A tirrén-tengeri szigetek foglya, 1977; L. Longo: Torinói szárnybontás. Emlékek és gondolatok az Olasz Kommunista Párt első éveiről, 1977; Niccolo Machiavelli művei [ford. másokkal, a versbetéteket Barna Imre és Somlyó György ford., jegyz. Herczeg Gyula], Pozsony-Bp., 1978 [!1979].

[MNBCD]

IZSÁK JÓZSEF [eredeti név: Isák József]

(Sepsiszentgyörgy, Háromszék m., 1921. aug. 1.): irodalomtörténész, kritikus. [ROM]

M.: Bölöni Farkas Sándor, a történetíró, Kvár, 1947; Asztalos István, monogr., Bk., 1967; Tamási Áron, monogr., Bk., 1969; Illyés Gyula költői világképe 1920-1950, 1982; Illyés Gyula költői világképe 1950-1983, 1986.

Szerk.: Radnóti Miklós: Válogatott versek, összeáll., Bk., 1960; Bartalis János: Versek, 1-2., bev., Bk., 1963, 1968; Molter Károly: Iparkodj, kisfiam! bev., Bk., 1964; Bözödi György: Nyugtalan pásztorok, bev., Bk., 1968; Tamási Áron: Énekes madár. Székely népi játék, utószó, Bk., 1968; Kacsó Sándor: Válogatott írások, előszó, Bk., 1970; Nicolae Labiş legszebb versei, bev., Bk., 1970; Czegő Zoltán: Pogány liturgia, bev., Bk., 1970; Tamási Áron: Ábel a rengetegben, bev., függelék, Kvár, 1970; Tamási Áron: Bölcső és bagoly, utószó, jegyz., Bk., 1972; Bözödi György: Nap és árnyék, utószó, Bk., 1979; Tamási Áron: Jégtörő Mátyás, előszó, függelék, Kvár, 1981; Tamási Áron: Ragyog egy csillag, előszó, függelék, Kvár, 1982.

[ROMIL,MIL,KMIK,KK94,KK96,ÚMIL,KKACs,RMKK,K-L]

IZSÁK LÁSZLÓ ->Bálint-Izsák László