A könyvtári szaknyelv terminológiai anyagai 
1995-2000
Kommentált bibliográfia

Gyűjtési határok

	Formai szempontból látszólag egyszerűnek tűnhet az anyag összegyűjtése, hiszen adott egy időhatár, azon belül pedig elméletileg formai korlátozás nélkül oldandó meg a feladat. Ahhoz azonban, hogy mindenféle formát (akár belső segédleteket is) számba vegyünk, kikerülhetetlenek a tartalmi szempontok, a belső feltárás. A formai szempontok tehát a feltárás során bizonyos pontokon a tartalom felé irányítanak.
	Tartalmi szempontból is nagyon nehéz a határok kijelölése, pontosabban nincsenek éles határok, hanem átmeneti területek léteznek és a határtudományok, tudományágak területein nagyon nehéz annak az eldöntése, hogy mi az, ami fontos a téma szempontjából és mi az, ami kevésbé lényeges. Hiszen könyvtári szempontból olyan korban élünk, amikor egyszerre fontosak a hagyományos, az elektronikus és digitális könyvtári források, a technikán keresztül pedig számos határterület (elsősorban a számítástechnika, informatika) szókincse érintkezik a könyvtárival.
	A formai és tartalmi területek viszonylagossága miatt a teljesség igénye némi belátással kizárható, a korlátozást elsősorban az a válogatás jelenti, amelynek szubjektív megítélés az “ész-szerű” forrása. Ugyanez jelent korlátozást gyűjtési szempontból a keresési módszer alakulásában, pontosabban  a keresőnyelv megfogalmazásában is.
	A tanulmány tehát azokat az anyagokat gyűjtötte össze, amelyek a könyvtári szaknyelv terminológiai kérdéseihez formailag és/vagy tartalmilag kapcsolódnak (effektíve azok vagy arról szólnak).

Források

	Tipizálás szempontjából elsődlegesnek tekinthetők azok a forráshelyek, amelyek közvetlenül a könyvtártudományi területre vezetnek és bibliográfiai adatokat tartalmaznak. Elsőként említhető a MAKSZAB (Magyar Könyvtári Szakirodalom Bibliográfiája), mely tartalmazza a hazai könyvtári monográfiák és részdokumentumok bibliográfiai adatait, valamint a MANCI (Magyar és nemzetközi cikkek) adatbázisa, mely számítógépes repertóriumként is felfogható. A két forrás között lévő átfedés (magyar könyvtártudományi cikkek feltárása) a magyar nyelvű részdokumentumok esetén  eredményezhet duplikálódást. A nyomtatott bibliográfia kézi feltárása egyrészt nem mérhető össze “visszakeresési sebességben” az online is elérhető adatbáziséval, ugyanakkor egyedüli nélkülözhetetlen segédeszköz a  monografikus könyvtári  szakirodalom feltárásában. 
	Másodlagos forrásként kerültek számbavételre  nagyobb könyvtári online katalógusok elsősorban azért, mert a gépi feltárással országosan is megoszlik a “naprakész” adatbázisok elérhetősége. Mivel a nyomtatott formátumú könyvtári bibliográfia eleve időhátrányban van a gépi feltárással szemben (utolsó száma: 2000/1.), a 2000-es évre vonatkozó adatokat más forrásból is érdemes gyűjteni. Ebben a típusban első helyen szerepel a Hektor adatbázis. 
	Önálló forrástípust jelentettek a magyar elektronikus és digitális könyvtári katalógusok, hiszen ezekben nemcsak a dokumentumok bibliográfiai adatait, hanem magukat a dokumentumokat is közvetlenül megtalálhatjuk. 
	Forráshelyként merültek fel bizonyos esetekben olyan kulcsfontosságú primer dokumentumok is amelyek belső forrásként tartalmaztak a téma szempontjából releváns, ám rejtett terminológiai anyagot. Ezek teljesen heterogén dokumentumtípusokba sorolhatók (könyv, szabvány, jegyzet, elektronikus tanulmány). 
	Közvetett külső forrásnak számítottak az olyan könyvtári témájú online lelőhely- katalógusok, amelyekben a témához kapcsolódó közvetett anyagok (testületek, személyek) feltételezhetőek voltak. 

Dokumentumtípusok és - hordozók

	Formai szempontból ideális esetben a témához kapcsolódó preferált dokumentumforma a szótár, szakszótár, tezaurusz, fogalomgyűjtemény, fogalomtár lehet.
	Tartalmi szempontból sokkal szélesebb a dokumentumok skálája. A hagyományos, nyomtatott dokumentumtípusok között szerepelnek könyvek, felsőoktatási jegyzetek, a monografikus kiadványok részdokumentumai (tanulmányok), könyvdokumentumok segédletei (szótári segédletek), az időszaki kiadványok részdokumentumai (tanulmányok, cikkek), szabványok fogalmai.
	A nem hagyományos, elektronikus és digitális dokumentumok között önállóan vagy részdokumentumként megjelenő tanulmányok, oktatási segédletek, konferencia-anyagok, honlapok jellemzőek. 
	Információhordozó szempontjából előfordulnak egy, kettő vagy több hordozón megjelenő dokumentumok  ekvivalensei (nyomtatott könyv és CD-ROM, nyomtatott és elektronikus könyv, tanulmány, cikk stb.).

Nyelvi, területi és időhatár

	Természetesen a magyar nyelvű dokumentumok gyűjtése volt a legfontosabb, de nem mellőzhetők a témához kapcsolódó hazánkban feltárt idegen nyelvű dokumentumok sem, valamint az olyan kétnyelvű dokumentumok, amelyek szerzői vagy nyelvi hungarikumoknak számítanak.
	Területi határok a számítógépes feltárás következtében egyre kevésbé korlátozzák a hozzáférést, esetünkben csupán kitekintés-jelleggel éltünk ezzel a kitágult lehetőséggel. Az időhatár a címben is jelölt 1995-2000 közötti terminus.

Keresőnyelvek

	A gyűjtés kulcskérdése a keresőnyelv adekvát megfogalmazása volt, amelyben a keresőnek részben jelentős empatikus készségekkel kell rendelkeznie, másrészt nagyon türelmesnek kell lennie. 
	Minden felületen újra kellett fogalmazni azokat a keresőkérdéseket, amelyek elvileg ugyanarra a formára és témára vonatkoztak. A könyvtári szakirodalom bibliográfiájának és a magyar és nemzetközi könyvtári cikkek adatbázisának azonos a célja és az említett átfedéssel a szakterülete is, a keresőnyelv itt szerencsésen egybeesik, mely nem más, mint a Könyvtári és tájékoztatási tezaurusz (tárgyszójegyzék), melynek alapján következetes keresőkérdések szerkeszthetők.	
A Hektor-ban egyáltalán nem kereshetünk tárgyszavakra. Osztályozási gyakorlattal rendelkező bátrabb könyvtárosok próbálkozhatnak az ETO-ban való kereséssel. A határterületi fogalom megközelítésére viszonyítással nem sikerült a keresés, két ETO- számmal sem, csonkolással túl tágnak bizonyult a keresés, formai alosztásokra nem sikerült a keresés. Sziszifuszi módon végigtallózva a releváns címszavak (főcímek szavai) indexelt lehetőségeit, sikerült néhány pontos találatot elérni, de egy percig sem gondolhatjuk, hogy ez egyenlő lehet tartalmi szempontból a hektori teljességgel. Nagy előnye azonban, hogy többféle formátumban letölthetjük innen a találatokat.
	Az EFTAN (Egyetemi és főiskolai tankönyvek) adatbázisában könnyíti a tartalmi keresést az a többlet-szolgáltatás, amellyel a szinopszis, tartalom kulcsszavaira egyidejűleg kereshetünk. Itt tehát kulcsszavas keresőkérdést kell megfogalmaznunk, ha összetett tartalmi keresést kívánunk.
	A MEK-ben (Magyar Elektronikus Könyvtár) hierarchikus osztályozás segíti a tartalmi keresést, amelyben viszonylag egyszerűen eljuthatunk a könyvtári tematikához. Szerkezetileg ez a tartalmi feltárás kicsit a hajdani csoportképzéses szakkatalógusra emlékeztet, ahol a kiemelt osztályok mögött strukturálatlanul találhatók az egyes dokumentumok.
	Teljesen heterogén keresőnyelvvel találkozunk a kitekintésként megkeresett könyvtári tematikájú forráskatalógusokban, a témához kapcsolódó ad hoc testületek és személyek honlapjain. 
	Összefoglalva a lehetséges keresőkérdések természetes nyelvű megfelelőit: a feltárt területhez tartozik “minden” olyan anyag, mely a könyvtári szakirodalom terminológiai anyagait, nyelvészeti kérdéseit, szótárait, szakszótárait, tezauruszait, fogalomgyűjteményeit, illetve a róluk szóló tanulmányokat foglalja magába a jelölt időszakban.

Témák

	A feltárt anyag jellegzetesen két nagyobb típusra bontható: zömmel olyan művek találhatók az egyikben, amelyek valamelyik könyvtári szakterület vagy határterület  terminológiáját dolgozzák fel, kisebb részben pedig olyanok a másikban, amelyek egy-egy konkrét könyvtári terminus technikus (szakkifejezés) elemzését, értelmezését nyújtják.
	A második csoportba tartozó, egyedileg kezelt szakkifejezések értelmezésének előfordulásai: dokumentum (10., 56.), globalizáció  (9.), gopher (27.), használó (50.), információ (35., 49), információszervezés és szinonímája az ismeretszervezés az angol nyelvű megfelelővel  knowledge management együtt (23., 25., 57.),  information literacy  (40., 54.), könyv (62.), könyvtár (18., 29.), közös (osztott) katalogizálás és közös (központi) katalógus (65.),  olvasó (50.), tankönyv (62.), virtuális könyvtár (55.).
	A dokumentumok nagyobbik hányada egy-egy könyvtári szakterület, részterület vagy határterület terminológiai problémáit átfogóan érinti. Szinte valamennyi területhez kapcsolódik legalább egy valamilyen szintű elemzés. 
	Az állományalakítás (44.), állományvédelem (42.), dokumentumtipológia (64.), elektronikus dokumentum (20.), feldolgozás (4.), fogalmak (53.), indexelés, indexelő nyelvek (32., 36.), információkeresés (7.),  informatika (43., 45.), ismeretszervezés (67.),  katalogizálás (46.), könyvkiadás (22.), könyvtárelnevezések (8., 52.), könyvtártudomány (3., 24., 38., 53.), kommunikáció (60.), média (11., 61.), menedzsment (25., 34.),  nyelvészet, nyelvhelyesség, nyelvújítás (6., 11., 12., 15., 19., 60., 66.), nyelvi változás (47., 48.), osztályozás (51.), szabványok (7.,  20.), szakkifejezések (12., 21., 26., 43., 47., 48.), számítástechnika (12., 13., 14., 16., 17.), szolgáltatások (1.),  szótárak (5., 16., 17., 37., 45.), tárgyszókatalógus (30.), teljesítménymérés (1.),  terminológiai egységesítés (38., 39., 59.),  tezaurusz (51., 63., 64.).

Kapcsolatok

	A témához közvetve kapcsolódnak olyan külső források, amelyek egy részletesebb feltárásban nem kerülhetők meg. Ezek egy része olyan testület, amely részben vagy egészben terminológiai kérdésekkel foglalkozik. 
	Ilyen testület az EAFT (European Association for Terminology), mely 1996. október 3-án alakult a dániai Koldingban  azzal a céllal, hogy összefogja kontinensünk  terminológiai kérdésekkel foglalkozó testületeit és személyeit (www.unilat.org./dtil/aet/en/navig.htm). Jelenleg mintegy 80 tagja van összesen.
Tágabb értelemben, nyelvészeti vonatkozásaiban kapcsolódik a témához az ELRA (European Association for Linguistic Resources).
	Nemzetközi keretű terminológiai központ az International Information Centre for Terminology  (Infoterm:  www.infoterm.or.at ), melynek elődjét szabványosítási törekvések keltették életre 1936-ban egy osztrák mérnök, Eugen Wüster kezdeményezésére. Hatvan évvel később, 1996-ban alakult át nemzetközi társasággá.
	A ’70-es években az UNESCO azzal bízta meg az Infoterm-et, hogy fejlesszen ki nemzetközi terminológiai hálózatot (International Network for Terminology), a TermNet-et (www.termnet.at). 1989-ben alakult az elméleti és tudományos kutatásokat szolgáló International Institut for Terminology Research (www.infoterm.or.at/iitf.html). 
	A tanulmánnyal egyidőben  jelent meg a KATALIST-en az az örvendetes hír, hogy megalakult a Magyar Terminológiai Társaság  2000 augusztusában, mely első nyitott napját november 21-én tartotta az OSZK-ban. 
	Nemzetközi keretűek a különböző ISO-szabványok is. Ezek közül az alábbiak kapcsolódnak a témához  (= = www.iso.ch) 

? ISO 860 : 1996  Terminology work – Harmonization of concepts and terms (Ed. 2., 6 p.)
? ISO 1087-1 : 2000 Terminology work – Vocabulary – Part 1: Theory and application (ED. 1., 27 p.)
? ISO 1087-2 : 2000 Terminology work – Vocabulary – Part 2: Computer applications (Ed. 1., 26 p.)
? ISO 12620 : 1999  Computer applications in terminology – Data categories  (Ed. 1., 71 p.)
? ISO 12200 : 1999 Computer applications in terminology – Machine-readable terminology interchange format (MARTIF) (Ed. 1., 118 p.)
? ISO/WD 12615 Bibliographic references for terminology work (ED. 1.)

Magyar vonatkozású szabványok 2000-ben:
? MSZ ISO 4 : 2000  Információ és dokumentáció. A kiadványok címében előforduló szavak és a kiadványok címének rövidítési szabályai  
    Az MSZ 3404 : 1986 helyett
? MSZ ISO 3297 : 2000 Információ és dokumentáció. Időszaki kiadványok nemzetközi azonosító száma (ISSN)
    Az MSZ 3567 : 1987 helyett
? MSZ ISO  11620 : 2000 Információ és dokumentáció. Könyvtári teljesítménymutatók
	
	A tanulmány írásakor jelent meg a hír arról, hogy a Könyvtári és szakirodalmi tájékoztatási szabályzat sorozat újabb tagjaként megjelent és kapható a Bibliográfiai leírás. Elektronikus dokumentumok című szabványhelyettesítő dokumentum.  
		
	A témához kapcsolódó testületként említhető még az IFLA (www.ifla.org), forrásként pedig a BUBL – the Bulletin Board for Libraries (http://bubl.ac.uk), az Internet Resources for Cataloguing (www.itcompany.com) és sorolhatnánk. 
	Kapcsolódó személyként csupán egyetlen utalással jeleznénk, hogy a téma sokkal tágabb értelemben is érinti a könyvtárakat: Michael Buckland fogalmazta meg 1999-ben a   digitális könyvtárakról szóló dubrovniki konferencián azt az útmutató koncepciót, hogy a “szókészlet” a könyvtárak és az információtudomány központi fogalmává vált. 
Minden természetes nyelvet valamilyen formában használó feltárást és visszakeresést biztosító könyvtári munkafolyamat kulcskérdése a Buckland által megfogalmazott felfogás.

Összehasonlító összegzés

	A témában feltárt anyagok szerint a jelölt terminusban hazánkban közvetlenül a könyvtári szakirodalomban nem jelent meg olyan átfogó monografikus mű, amely a könyvtári szaknyelv terminológiai kérdéseivel foglalkozik. Részterületeken és határterületeken jelentek meg hasznos, kisebb-nagyobb lélegzetű tanulmányok, lexikai anyagok, melyeknek számbavételére tett kísérletet a dolgozat.
	A feltárt anyagok statisztikája szerint az összes találatnak csupán harmada magyar nyelvű, kétharmada idegen nyelvű.  A szerzői statisztika is hasonló arányt mutat a nemek tekintetében: a publikálók harmada nő, kétharmada férfi.
	Ha összehasonlításként kitekintünk közvetlen szomszédainkra, a Cseh Nemzeti Könyvtár online katalógusában a következő adatokat találhatjuk: 1995-2000 között hat olyan monografikus kiadvány jelent meg, amely konkrétan a kérdéssel foglalkozik.

	Kánská, Pavla: Anglicko – český a česko – anglický slovník odborných knihovnických výrazů a zkratek doplněný základními pojmy z oblasti výpočetní techniky. – Brno : Sdružení knihoven České republiky, 1995
Címford.: Angol – cseh és cseh – angol könyvtári szakkifejezések és rövidítések szótára, alapvető számítástechnikai fogalmakkal kiegészítve
	Papírnik, Miloš: Německo – český a česko – německý slovník odborných výrazů z knihovnictví a informatiky. – Ostrava ; Brno : Státní vědecká knihovna ; Sdružení knihoven ČR  ; Moravská zemská knihovna, 1996
Címford.: Német – cseh és cseh – német könyvtári és informatikai szakkifejezések
	Pek, Vladimír: Stručný slovníček (anglicko – český) používaných výrazů ve výpočetní technice a knihovnictví. – Ústi nad Labem : Státní vědecká knihovna, 1997
Címford.: Számítástechnikai és könyvtári kifejezések (angol – cseh) kisszótára
	Burgetová, Jarmila: Francouzsko – český a česko – francouzský slovník odborných výrazů z knihovnictví a informačních služeb. – Brno : Sdružení knihoven České republiky, 1998
Címford.: Francia – cseh és cseh – francia könyvtári és tájékoztatási szakkifejezések szótára
	Katuščák, Dušan: Informačná výchova. – Bratislava : Slovenské pedagogické nakladatel’stvo, 1998
Címford.: Információs nevelés
	Kánská, Pavla: Anglicko – český a česko – anglický knihovnický slovník. – Brno : Masarykova univerzita, 1999
Címford.: Angol – cseh és cseh – angol könyvtári szótár

	A cseh nemzeti könyvtár bibliográfiai adatai szerint az elmúlt öt évben cseh és szlovák könyvtáros szomszédaink  jóval fontosabbnak találták saját szaknyelvük számbavételét, identitását és más  (a legnagyobb európai) nyelvekkel való megfeleltetését, mint mi. Könyvtári nyelvi szempontból dokumentáltan felkészültebbek könyvtárosaik az európai integrációra.

	A természetes nyelv és azon belül egy-egy szakterület nyelvének változási sebessége nincs feltétlenül összhangban a paradigmaváltásokkal, generációk váltakozásával, a különböző egyéni emberi léptékekkel. A szakkifejezések változásait a szótárak, lexikális anyagok teszik követhetőbbé, a nyelvi folyamatot átláthatóbbá. 
	A “szókészlet” vagy szókincs, lexika szerepe a könyvtártudományban a változások viszonylatában is egyre fontosabbá válik. A számítógépes feltárás az eddig rejtett lehetőségekre is felhívja figyelmünket. A formai feltárásban növekedett a természetes nyelv szerepe, pontosabban a benne rejlő tartalmi elemek visszakereshetőségének lehetősége (címszavak, kulcsszavak jelentősége).  A tartalmi feltárásban is előtérbe került a természetes nyelv, olyan osztályozási lehetőségekkel, amelyek szabályozott vagy kötetlen természetes nyelvi elemeket használnak. A digitális  könyvtári technikai fejlődés is abba az irányba mutat, hogy a forma és a tartalom feltárása pontosan a nyelven, mint eszközön keresztül közelít egymáshoz.

Terminológiai bibliográfia

1.	Abbott, Christine: 
Könyvtári és információs szolgáltatások teljesítménymérése. – Bp. : OSZK, 1998. – 64 p. ISBN 963-200-38-10   Terminológiai segédlettel
2.	Akilina, Maria:
Informacionnaa funkcia kak ponatia = = Biblioteka. 1999. 10. no. 30-32. p. 
Címford.: Az információs funkció mint fogalom
3.	Akilina, Maria:	
Kniga v sisteme bibliotekovedceskih ponatij = = Bibliotekoved. 1999. 4-6. no. 116-124. p. Címford.: Könyv a könyvtártudományi fogalmak rendszerében
4.	Astapovic, E. G.:
Bibliotecnaa obrabotka: opredelenie ponatia i tehnologiceskij process = = Naucn. Teh. Bibl. 1995. 12. no. 3-24. p. 
Címford.: A könyvtári feldolgozás: a fogalom meghatározása és a technológiai folyamat
5.	Bakonyi Géza:
Néhány óra a gopher-térben : például a szótárak = = TMT, 42. évf. 4. sz., 135-137. p.
6.	Balázs Géza:
Digitális nyelvújítás = = Kv. kvt. könyvt., 1998. dec. 37-39. p.  [Másodközlés]
7.	Beloozerov, V. N. – Antoskova, O. A. -   Grisina, F. E.:
Novye standarty na terminologiu informacionnogo poiska = = Naucn.- Teh. Inf. 1. ser. 1997. 11. no. 14-21. p.
Címford.: Az információkeresés terminológiájának új szabványai
8.	Berke Barnabásné: CD-ROM-ok bibliográfiai leírása az új magyar szabályzat szerint = = Neumann-ház   www.neumann-haz.hu/digital/studies 
9.	Bozsik Gabriella:
Könyvtárak neve – nyelvi szempontból = = Kv. kvt. könyvt., 1995. ápr. 36-37. p. 
10.	Braun Tibor:
Globalization takes off! = = J. Inf. Sci. 24. vol. 1998. 1. no. 59-62. p. 
Címford.: A “globalizáció” mindent elárasztó jelszava
11.	Buckland, Michael:
What is a “document”? = = J. Am. Soc. Inf. Sci. 48. vol. 1997. 8. no. 804-809. p. 
Címford.: Mi a dokumentum? A különféle értelmezések kialakulásának története
12.	Buckland, Michael:
Vocabulary as a central concept in library and information science = = Digital library : Interdisciplinary concepts, challanges and opportunities. – Zagreb : Lokve, 1999.
Címford.: A szókészlet mint a könyvtár- és információtudomány központi fogalma / Murányi Péter fordítása. - Kézirat
13.	Büky Béla:
A magyarországi médiák nyelvi gondjai = = Írás tegnap holnap, 1. évf. 1. sz. (1998), [4]. p.
14.	Candido, Anne Marie:
Fabricating and prefabricating language: troubling trends in libraries = = J. Acad. Librariansh. 25. vol. 1999. 6. no. 433-438. p. 
Címford.: Aggasztó tendenciák a könyvtári szaknyelvben; az üzleti és a számítástechnikai zsargon kritikátlan átvétele
.	Church, Gary M.:
The human-computer interface and information literacy: some basics and beyond = = Inf. Technol. Libr. 18. vol. 1999. 1. no. 3-21. p. 
Címford.: Ember-gép kapcsolat és információs jártasság: elméleti alapok és előrelépés
16.	Crawford, Walt:
Words to compute by: keeping up with personal computing terminology = = Libr. Hi Tech. 15. vol. 1997. 3/4. no. 189-200. p. 
Címford.: Mikroszámítógépes terminológia: változások 1992 óta
17.	Csabay Károly: 
Egybeírás vagy különírás = = TMT, 45. évf. 2. sz. (1998), 71-73. p.
18.	Drótos László:
Elektronikus könyvtári értelmező szótár [elektronikus dok.] = = MEK http://www.mek.iif.hu/porta/szint/egyeb/szotar/ekszotar.hun
19.	Drótos László:
Hálózati értelmező szótár [elektronikus dok.]. -  NIIF : 1999. = = MEK http://www.mek.iif.hu/porta/muszaki/szamtech/wan/fuzetek/szotar.hun
20.	Ewert, Gisela – Umstätter, Walter:
Die Definition der Bibliothek. Der Mangel an Wissen über das unzulängliche Wissen ist bekanntlich auch ein Nichtwissen = = Bibliotheksdienst. 33. Jg. 1999. 6. no. 957-971. p. Címford.: A könyvtár definíciója
21.	Farkas László:
Az Internet és a nyelv : konferencia előadás [elektronikus dok.]. -   Szerző : 1997. = = MEK 
http://www.mek.iif.hu/porta/szint/tarsad/nyelvtud/netnyelv.hun   http://szak.hu/nyelweb/netnyelv.htm
22.	Fogalommeghatározások = = Bibliográfiai leírás. Elektronikus dokumentumok : tervezet, p. 2-15.   (1999. december 6.)
www.oszk.hu  (A szabályzat megjelent 2000 novemberében, OSZK. Könyvtári Intézet)
23.	Glossary of library terms [elektronikus dok.] = = www.library.ceu.hu/glossary.htm
.	A glossary of publishing and printing terminology : Hungarian – English, English – Hungarian / [Hung. ed. Gábor Kulcsár a. Eszter Pataki]. – London : International Book Development Ltd, 1997. – 95 p. ; 24 cm 
P. H. Collin “Dictionary of printing  and publishing” c. műve alapján.
25.	Grudowski, Stefan:
Begriffverständnis “Informationsmanagement” aus Sicht von Information und Dokumen- tation = = Nachr. Dok. 47. Jg. 1996. 6. no. 351-360. p. 
Címford.: Az “információszervezés” fogalma az információ és dokumentáció szempontjából
26.	Jochum, Uwe:
Bibliothekswissenschaft und bibliothekarische Ausbildung = = Mittelungsbl. – Verb. Bibl. Landes Nordrh.-Westf. 45. Jg. 1995. 2. no. 131-144. p. 
Címford.: Könyvtártudomány és könyvtárosképzés
27.	Kampffmeyer, Ulrich – Werther, Sabine:
Wissen ist Macht, aber nur, wenn es weitergegeben wird. Zum Stand des knowledge Management im Unternehmen = = NFD Inf. 50. Jg. 1999. 3. no. 142-148. p. 
Címford.: A tudás hatalom, de csak akkor, ha továbbadjuk. Az ismeretszervezés helyzete a vállalatoknál
28.	Kartasov, N.:
Magia zapadnych terminov i rossijskie realii [3. c.] = = Biblioteka, 1995. 1. no. 14-17. p. Címford.: A nyugati terminusok mágiája és az orosz realitások [3. rész]
29.	Knypl, Eugeniusz Tadeusz:
GOPHER  niejedno ma znaczenie = = Bibliotekrz. 1996. 7/8. sz. 29-30. p. 
Címford.: A GOPHER-nek több jelentése van
30.	Koltay Tibor: 
Mire jó a német nyelv a könyvtárosnak? : beszámoló a Deutsch für Informationsvermittler szemináriumról : 1999. szeptember 20-24. = = Kv. kvt. könyvt., 9. évf. 1. sz. (2000), 43-44. p.
31.	Kovács Magda: Mikroszámítógépek alkalmazása értelmező szótár I. – Bp., : LSI OMAK, 1997- . – 1., Angol – magyar informatikai szakszótár. – [2], 254 p.
ISBN 963-577-177-0
32.	A “könyvtár” szócikk a pedagógiai lexikonokban = = Iskolakönyvtáros, 2. évf. 2. sz. (1998), 16-17. p.
.	Kunz, Martin:
Strategien zukünftiger Terminologiearbeit : Vortrag, gehalten am 23. 11. 1994. anlässlich des Kolloquiums “Zukunft der kooperativen RSWK-  und SWD- Arbeit in der Deutschen Bibliothek” = = Dial. Bibl. 7. Jg. 1995. 1. no. 23-37. p. 
Címford.: A jövőbeni terminológiai tevékenység stratégiája. – A Deutsche Bibliothek-ban 1994-ben az összehangolt tárgyszókatalógus-építés és tárgyszavazás jövőjéről tartott kol-lokviumon elhangzott előadás
34.	Lutes, B.:
Online-Datenbanken als Übersetzungshilfe? Multilinguals Terminologiesuche in bibliografischen Databanken = = NFD Inf. 49. vol. 1998. 1. no. 11-24. p. 
Címford.: Az online adatbázisok mint fordítási segédeszközök
.	Maniez, Jacques:
Fusion de banques de données documentaires et compatibilité des langages d’indexation = = Documentaliste. 34. vol. 1997. 4/5. no. 212-224. p. 
Címford.: Adatbázisok integrálása – az indexelő nyelvek kompatibilitása
36.	Marco, Guy:
The terminology of planning: part 1. = = Libr. Manage, 17. vol. 1996. 2. no. 17-23. p. Címford.: A tervezés terminológiája: az alapfogalmak. 1. r.
37.	Marco, Guy:
The terminology of planning: part 2. = = Libr. Manage, 17. vol. 1996. 7. no. 17-24. p. Címford.: A tervezés terminológiája, 2. r.
.	Medvedeva, E. A.:
Sovremennaa traktovka ponatia informacia = = Naucn. Teh. Bibl. 1998. 8. no. 10-24. p. Címford.: Az információ fogalmának korszerű meghatározása
.	Meriläinen, Outi:
Descriptor equivalence in the context of bilingual indexing = = Libri. 47. vol. 1997. 2. no. 107-113. p.
Címford.: Deszkriptorok egyenértékűsége a kétnyelvű indexelés szempontjából
40.	Mészáros Csaba: 
Kislexikon : gyakran használt szakkifejezések magyarázata = = PC World, 4. évf. 1. sz. (1995), 32-33. p. 
41.	Mihlina, L.:
Uporadocenie terminologii – prioritetnoe napravlenie naucnych issledovanij = = Biblioteka, 1997. 9. no. 60-62. p.
Címford.: A terminológia rendbetétele – a tudományos kutatások priorizált irányzata
42.	Murray-Rust, Peter – West, Lesley:
Virtual hyperglossary developments on the Net = = Man.Inf. 2. vol. 1995. 9. no. 38-39. p. Címford.: Virtuális hiperglosszárium kifejlesztése az Interneten
43.	Mutch, Alistair:
Information literacy: an exploration = = Int. J. Inf. Manage. 17. vol. 1997. 377-386. p. Címford.: Van-e megfogható tartalma az “information literacy” kifejezésnek?
44.	Nagy Katalin, S.: 
A vizualitás, mint korunk gyermekbetegsége = = Írás tegnap holnap, 1. évf. 4. sz. (1998), [3]. p.  [Az elektronikus dokumentum nyomtatott változata]
45.	Ötnyelvű könyv-  és papírrestaurálási szakszótár = Fünfsprachiges fachwörterbuch für buch- und papierrestaurierung = Dictionary of book and paper conservation in five languages = Dictionnaire en cinq langues de la restauration du livre et du papier = Dizionaro in cinque lingue per il restauro del libro e della carta  / [szerk. … Beöthyné Kozocs Ildikó és Kastaly Beatrix] ; [összeáll. … Kunszeri Gabriella et al.]. – Bp. : OSZK, 1997. – 375 p.                ISBN 963-200-330-6
Ismert.: Rozsondai Marianne = = M. kvszle, 114. évf. 1. sz. (1998), 85-88. p.
46.	Pálvölgyi  Mihály:
Special English for Librarian and Information Managers. – Szombathely : BDTF, 1998. – 286 p.  CD-ROM-on is 
47.	Pilko, I. S.:
Formirovanie bibliotecnogo fonda: o terminologii i tehnologii  Naucn. Teh. Bibl. 1997. 10. no. 16-25. p. 
Címford.: Könyvtári állományalakítás: terminológia és technológia
48.	Pluhár Gábor:
Informatikai értelmező szótár : válogatás az informatikai szakirodalom tanulmányozásához  [elektronikus dok.]. -   Szerző : 1995. = = MEK http://www.mek.iif.hu/porta/szint/egyeb/szotar/inf- szot.hun
49.	Prejczer Paula (összeáll.):
Fogalomgyűjtemény a Katalogizálás oktatásához és tanulásához. – Szombathely : [BDTF], 1995. – 43, 3 p. ; 29 cm 
Elektronikus változata:  http://kit2.bdtf.hu/kit_web/Prejczer_pub.htm
MEK:  www.mek.iif.hu/porta/szint/tarsad/konyvtar/katalog/fogalom/fogalom.mek 
50.	Prókai Margit:
Terminológiai változások a könyvtári szaknyelvben = = Kv. kvt. könyvt., 1999. ápr. 17-31. p.
51.	Prókai Margit: Az osztályozás általános elméleti problémái és terminológiai jellegzetességei számítógépes rendszerekben = = Neumann-ház  
www.neumann-haz.hu/digital/studies 
.	Reisser, Michael:
Schöne neue Bibliothek. Von Bestandsvermittlung zum Fetisch Information = = Buch Bibl. 47. Jg. 1995. 5. no. 438-444. p. 
Címford.: Szép új könyvtár. Az állomány közvetítésétől az információ fétiséig, avagy divatos könyvtári kifejezések
53.	Rowley, Jennifer:
What is information? = = Inf. serv. Use. 18. vol. 1998. 4. no. 243-254. p. 
Címford.: Mi az információ?
54.	Sakálová, Elena:
Citatel’ a pouzivatel’ = = Kn. Inf. 29. roc. 1997. 11. no. 442-448. p. 
Címford.: Az olvasó és a használó
55.	Schwarz, Iris - Umstätter, Walter:
Die vernachlässigten Aspekte des Thesaurus: dokumentarische, pragmatische, semantische und syntaktische Einblicke = = NFD Inf. 50. Jg. 1999. 4. no. 197-203. p. 
Címford.: A tezaurusz elhanyagolt aspektusai: dokumentációs, pragmatikus, szemantikai és szintaktikai szempontok
56.	Sirokov, A. N.: 
Novyj organizacionno- funkcional’nyj segment informacionnych ucrezdenij. Razmyslenia o nazvanii = = Naucn. Teh. Bibl. 1999. 9. no. 23-37. p. 
Címford.: Az információs intézmények új szervezeti-funkcionális szegmense. Gondolatok a névadásról
57.	Skorohodko, E. F.:
Informacionnaa cennost’ v naucnom tekste = = Naucn.- Teh. Inf. 2. ser. 1998. 2. no. 13-24. p. 
Címford.: Fogalmak információs értéke a tudományos szövegben
58.	Snavely, Loanne – Cooper, Natasha:
The “Information literacy” debate = = J. Acad. Librariansh. 23. vol. 1997. 1. no. 9-14. p. Címford.: Vita az “information literacy” kifejezés körül
59.	Stolarov, U. N.:
Kritika termina virtual’naa biblioteka = = Naucn. Teh. Bibl. 1997. 8. no. 17-21. p. 
Címford.: A “virtuális könyvtár” kifejezés kritikája
.	Stolarov, Urij:
Ontologiceskij  status dokumenta i ego prakticeskoe znacenie dla bibliotek = = Bibliotekoved. 1999. 4-6. no. 50-59. p.
Címford.: A dokumentum ontológiai státusza és annak gyakorlati jelentősége a könyvtárak számára
.	Streatfield, David – Wilson, Tom:
Deconstructing “knowledge management” = = Aslib proc. 51. vol. 1999. 3. no. 67-71. p. Címford.: Elegünk volt az “ismeretszervezés”-ből!
62.	Sukiasan, E. R.:
Klassifikacia ili tipologia? = = Naucn. Teh. Bibl. 1996. 10. no. 3-10. p. 
Címford.: Osztályozás vagy tipológia?
63.	Suminova, T.:
Unifikacia terminologii – poleznoe i vaznoe delo = = Biblioteka, 1997. 11. no. 38-39. p. Címford.: A terminológia egységesítése hasznos és fontos dolog
64.	Szécsi Gábor: 
Nyelv, gondolkodás, kommunikáció = = Világosság, 39. évf. 10. sz. (1998), 8-22. p.
65.	Tószegi Zsuzsa:
Multimédia a könyvtárban. – Bp. : Akad., K., 1997. – 315 p. : ill. ; 21 cm 
ISBN 963-05-7462-4   Terminológiai segédlete: Multimédia kisszótár, p. 257-279.
66.	Tölgyesi  József: 
A  “könyv, tankönyv” és a velük kapcsolatos szócikkek a pedagógiai lexikonokban = = Iskolakönyvtáros, 2. évf. 3. sz. (1998), 11-19. p.
67.	A tudás kincsestárai = = Új alaplap, 13. évf. 10. sz. (1995), 8. p.
68.	Ungváry Rudolf:
DOKTAURUSZ : dokumentumtípusok tezaurusza : 1.0 változat. – Bp. : OSZK, 1999. = = Ungváry Rudolf személyes honlapjáról 
http://www.nexus.hu/ungvary/publikaciok.htm
69.	Vajda Erik: 
Közös (osztott) katalogizálás – közös (központi) katalógus : terminológia, tipológia, stratégia = = Kv. kvt. könyvt.,  9. évf.  (2000), 28-39. p.
70.	Válas  György: 
Egybeírás vagy különírás, kissé korrektebbül = = TMT, 45. évf. 6. sz. (1998), 228-229. p.
71.	West, Lesley – Murray-Rust,  Peter:
Step towards the global linking of knowledge = = Man. Inf. 4. vol. 1997. 4. no. 39-39. p. Címford.: A tudás globális összekapcsolása felé 
72.	Wojciechowski, Jacek:
Sciany bez bibliotek = = Bibliotekarz, 1995. 3. no. 9-11. p. 
Címford.: Falak könyvtárak nélkül. – Reflexió J. C. R. Licklider “Könyvtár falak nélkül” szlogenjére

2000.11.25.								Prókai Margit