Magyar Könyvtárosok Egyesülete
Országos Széchényi Könyvtár

GEOTAURUSZ ÉS GEOHISTAURUSZ

Földrajzi nevek és humángeográfiai nevek tezaurusza

3.0 változat

Főszerkesztő:	Ungváry Rudolf

Összeállította:	Cserbák András

Budapest

2001. november 1.

Készült 40 példányban.

A tezaurusz az ISO 2788–86 nemzetközi és az MSZ 3418–87 magyar tezaurusz–szabványoknak megfelelően készült.

Készült a Cserbák András: Geohistaurus. A Kárpát-medence humángeográfiai tézaurusza. 1723–1983 című 1994-ben közzétett munkája alapján:
(http://www.mek.iif.hu/porta/szint/egyeb/szotar/cserbak/thes.mek).
Szerkesztés és karbantartás: az OSZK Informatikai igazgatóságán, ill. a Köztaurusz szerkesztőségében

Összeállította:		Cserbák András

A Geotaurusz és geohistauruszt az Országos Széchényi Könyvtárban és a közművelődési könyvtárakban alkalmazzák.

Az 1.0 változat lezárva: 1998. június 1.

A Geohistaurusz elkészült 1994-ben
Az 1.0 változat lezárva:.2000. december 1.
A 2.0 változat lezárva 2001. november 1.

Tezaurusz készítés és karbantartás: RELEX AB tezauruszszerkesztő program.

  Geotaurusz és geohistaurusz : földrajzi és humángeográfiai nevek tezaurusza : 3.0 változat / főszerk. Ungváry Rudolf ; összeáll. Cserbák András ; [közr. a] Magyar Könyvtárosok Egyesülete és az Országos Széchényi Könyvtár. – Budapest : MKE, OSZK, 2001. – XXVIII, 295 p. ; 29 cm
025.43

Az OSZK tezaurusz, a Köztaurusz, a Taxaurusz és a Geotaurusz és geohistaurusz egymással összehangolva készült és jelenleg egyetlen tezauruszt alkot

A tezauruszhoz az alábbi dokumentumok kapcsolódnak:

   OSZK tezaurusz/Köztaurusz : az Országos Széchényi Könyvtár és a közművelődési könyvtárak átfogó tezaurusza : 2.0 változat / Főszerkesző Ungváry Rudolf ; [közr. a] Magyar Könyvtárosok Egyesülete és az Országos Széchényi Könyvtár. – Budapest : MKE, OSZK, 2001. 
	  Társadalomtudományi rész. – XXVIII, 339 p. ; 29 cm
  Természettudományi rész. – 604 p. ; 29 cm
025.43

   Taxaurusz : növény- és állatrendszertani fogalmak makrotezaurusza : 3.1 változat /  [főszerk. és összeáll. Ungváry Rudolf] ; [közr. a] Magyar Könyvtárosok Egyesülete és az Országos Széchényi Könyvtár.  – Budapest : MKE, OSZK, 2001. – XVIII, 98 p. ; 29 cm
025.43

   OSZK tezaurusz/Köztaurusz alkalmazási és karbantartási szabályzat : 2.0 változat / [összeáll. Ungváry Rudolf] Rudolf ; [közr. a] Magyar Könyvtárosok Egyesülete és az Országos Széchényi Könyvtár.  – Budapest : MKE, OSZK, 2001. – 29 p. ; 29 cm
025.43

   Osztályozási példatár : Az OSZK tezaurusz/Köztaurusszal végzett osztályozás példái és megoldásai : 2.0 változat / [összeáll. Ungváry Rudolf] ; [közr. a] Magyar Könyvtárosok Egyesülete és az Országos Széchényi Könyvtár. – Budapest : MKE, OSZK, 2001. – 46 p. ; 29 cm
025.43

Tezaurusz szerkesztő és karbantartó programrendszer:

   RELEX AB : Tezauruszok, szótárak, mutatók szerkesztését támogató program lexikai egységek formájának és relációinak ellenőrzésére : Felhasználói kézikönyv : 1.0 változat / Ungváry András és Ungváry Rudolf]. – Budapest : Ariel Studió Bt., 2001. – 42 p. ; 29 cm
025.43
519.688

Tartalomjegyzék

Tartalomjegyzék 	IV
1. Bevezető	V
1.1	Rendeltetés	V
1.2	Használat	V
2.A tezaurusz szerkezete	VI
2.1	A tezauruszba fölvett kifejezések fajtái	VI
2.1.1	Kifejezéstípusok	VI
2.1.2	Történelemföldrajzi helyek	VII
2.1.3	Magyarország és Erdély	X
2.2	A tezauruszba fölvett kifejezések formái	XIII
2.2.1	A kifejezések szerepe a tezauruszban	XIII
Deszkriptorok és nemdeszkriptorok	XIII
2.2.2	A kifejezések formája	XIII
2.2.2.1	Egybe- és különírás, egyes és többes szám	XIII
2.2.2.2	A mai államnevek	XIII
2.2.2.3	A történelmi államnevek	XV
2.2.2.4	A város- és megyenevek	XVII
2.2.3	A megjegyzések	XVIII
2.2.4	A homonimák kezelése	XXI
2.4	A tezauruszcikk	XXI
2.4.1	Deszkriptor- és nemdeszkriptorcikk	XXI
2.4.2	A kapcsolatok	XXII
Nemdeszkriptor–deszkriptor kapcsolatok	XXII
Deszkriptorok közötti kapcsolat	XXIV
2.4.3	A kapcsolatok (a relációjelek) sorrendje:	XXV
2.4.4	A kapcsolatok megfelelői felhasználói szinten	XXVI
3. A szógyűjtés és a szókincs kérdése	XXVII
4. A tezaurusz készítése és tárolása	XXVII
Források 1.	XXVIII
Tezauruszok, osztályozási rendszerek	XXVIII
Források 2.	XXVIII
Egyéb források 1.	XXVIII
Egyéb források 2.	XXVIII

ELŐSZÓ
1.	Bevezető
1.1	Rendeltetés
A Geotaurusz és geohistaurusz az Országos Széchényi Könyvtárban és a közművelődési könyvtárakban a dokumentumok tartalmi feltárásához és kereséséhez használható. A Geotarusz és geohistaurusz kiegészíti az OSZK tezaurusz /Köztauruszt és a Taxauruszt.
Az OSZK tezaurusz/Köztaurusz egyetemes, átfogó tezaurusz és a szakkifejezéseket valamint a formai (dokumentumtípus-) kifejezéseket tartalmazza 
A Taxaurusz (a taxonómiai  tezaurusz) az élőlények, szervek és szövetek fogalmainak tezauruszcikkeit tartalmazza.
A Geotaurusz és geohistaurusz a földrajzi és történelemföldrajzi kifejezések tezauruszcikkeit tartalmazza, és a földrajzi valamint a történelemföldrajzi helyek osztályozására és visszakeresésére használható az ókortól napjainkig.
Az OSZK tezaurusz/Köztaurusz, a Taxaurusz és a Geotarusz és geohistaurusz a szerkesztés, karbantartás és számítógépes kezelés és tárolás szempontjából egyetlen, azonos elvek és módszerek szerint strukturált állományt alkot. Csak a nyomtatott változat jelenik meg külön tezauruszok formájában a könnyebb kézi kezelhetőség érdekében.
A nyomtatott tezauruszokban az egyes tezauruszok deszkriptorai és nemdeszkriptorai többnyire csak kapcsolódó lexikai egységek formájában fordulnak elő. A lehetséges átfedésekről az OSZK tezaurusz/Köztaurusz előszava tájékoztat.
A Geotaurusz és geohistaurusz az ETO földrajzi segédtáblázatával egyenértékű, természetes nyelven alapuló földrajzi és történelemföldrajzi tárgyörű átfogó osztályozási rendszer. Benne feldolgoztuk az ETO magyar középkiadásának földrajzninév szókészletét is. A tezaurusz adta lehetőségek az ETO-nál többre nyújtanak lehetőséget: a földrajzi neveket nem csupán monohierarchikus szerkezetben lehet követni, hanem a paradigmatikus relációkon keresztül többdimenziós szerkezetben, asszociatív formában is tájékozódni lehet a földrajzi nevek közötti összefüggésekről.
A tezauruszcikkekben az egymás mellett élő szakmai iskolák, irányzatok, a koronként és szemléletenként változó szakszókincs, a nagy nyelvterületekhez köthető különbségek okozta terminológiai sokféleséget igyekeztünk áttekinthetően rögzíteni, hogy a kereső lehetőleg minden irányból elérhesse az őt érdeklő kifejezést. A tezaurusz relációi tükrözik a földrajzi egységek közötti történeti összefüggéseket, a geomorfológiai tagoltságot, a közigazgatási beosztást, és lehetőség szerint a változásokat is. Mindezt kiegészítik az egyes deszkriptorokhoz fűzött megjegyzések, amelyek rangos kézikönyvek általánosan elfogadott tényeivel, meghatározásaival egészítik ki a relációkban kifejezett tartalmakat.
A Geotaurusz és geohistauruszban feltüntették a legfontosabb fogalmi összefüggéseket; ezeknek az összefüggéseknek a segítségével a felhasználó tájékozódhat a kiválasztott kifejezéshez közel álló további osztályozásra használható kifejezésekről, hogy a dokumentum tartalmát illetve kérdését a legjobb formában fogalmazhassa meg.
A Geotaurusz és geohistauruszban szereplő összefüggések részletesebbek, mint azok a "lásd" és "lásd még" utalások, melyek a hagyományos tárgyszójegyzékekben találhatók. Egyrészt pontosabban megállapítható belőlük az összefüggés fajtája, tartalma (például az, hogy generikus, partitív, oksági vagy egyéb rokonsági kapcsolatról van szó, arról tehát, hogy a kapcsolódó kifejezés általánosabb vagy speciálisabb, hogy valaminek a részét jelöli-e vagy valaminek az okát, stb.). Másrészt minden összefüggésnek a fordítottja is szerepel a tezauruszban (az összefüggéseket részletesen “A tezaurusz szerkezete” című fejezetben ismertetjük).
Az Geotaurusz és geohistauruszban a könyvtári betűrendbe sorolás szabályait követtük. Az ékezetes betűk a nekik megfelelő nem ékezetes betűkkel azonos besorolásúak (kivéve az o és ö, valamint u és ü betűket), a kis és a nagy betűk besorolása ugyancsak nem különbözik. A besoroláskor az üres helynek (szóköznek) is szerepe van és minden más jelet megelőz. A gy, ly, ny, sz, ty és zs betűknek nincs önálló értéke (ezért például a “szénvegyület” a betűrendben a “szennyvíz”, a “vízzáró réteg” a “vizsgálat” után következik). Az aposztrof (`) és az indogermán névelő (pl. `s) nem játszik szerepet a rendezésben-(ezért például a “`s Hertogenbosch” lexikai egység a “Hertogenbosch” lexikai egységnél jelenik meg). A kis és a nagy betűk, valamint a különféle latin ékezetes betűk (pl. ã, ň, ý) ugyancsak nem játszanak szerepet a rendezésben Az előbbiek a kis betűkkel együtt, az utóbbiak az ékezet nélküli betűkel együtt rendeződnek (például São és Sao egyenértékűek). A karaktersorrend a következő:

köz,  ( ,  ),  0, 1, 2, 3, 5, 6, 7, 8, 9, a, b, c, d, e, f, g, h, i, j, k, l, m, n, o, ö, p, q, r, s, t, u, ü, v, x, y, z

1.2	Használat
A Geotaurusz és geohistaurusz (a továbbiakban: tezaurusz) a monografikus művek, időszaki kiadványok, mozgókép–dokumentumok, régi nyomtatványok, kéziratok, használati (vállalati és egyéb) kiadványok osztályozására (indexelésére) használható.
A tezaurusz használatának átfogó tudnivalóit a “OSZK tezaurusz/Köztaurusz alkalmazási és karbantartási szabályzat” című dokumentum tartalmazza.
A tezaurusz átfogó használatának gyakorlására alkalmas példákat az “Osztályozási példatár” tartalmazza.
Földrajzi hely osztályozása csak akkor indokolt, ha a földrajzi hely a dokumentum témája, és e téma fontosnak tekinthető.
A kutatás, a fejlesztés, a megbeszélés helyszíne, a gyártmány gyártási helyének megjelölése nem tekintendő a dokumentum tárgyának.
Kell például földrajzi deszkriptor:
Környezetvédelem Angliában	környezetvédelem, Nagybritannia
Tokio földrengésbiztos magasépületei	magasépítés, földrengés, Japán [esetleg Tokio]
Régi égetőkemencék a Közel–Keleten	égetőkemence, Közel–Kelet
A Felvidék története	Felvidék, tájtörténelem
Felvidéki kastélyok	Felvidék, kastély
Nem kell például földrajzi deszkriptor:
Angol környezetvédelmi eszközök kiállítása Budapesten
Földrengésbiztos magasépületekben használt személyfelvonók biztonsági felszerelései Japánban
Égetőkemencéket gyártó cégek tanácskozása a Közel–Keleten

Ha a tezauruszban szereplő közigazgatási és egyéb egységnél kisebbről van szó, a tezauruszban szereplő átfogóbb egységgel osztályozzuk. Például
Vác, Fő tér	esetén	Vác	v. új deszkriptor:	Vác, Fő tér
Bp., II. kerület	esetén:	Budapest	v. új deszkriptor:	Budapest, II. kerület
Helytörténeti gyűjteményben szükség lehet a fenti nevek fölvételére.
Az alábbi egyszerű külföldi esetet példáz:
Hundorp [norvég város Hundorp kerületben]	esetén:	Hundorp
Sokkal alaposabb mérlegelésre, és ha adott a lehetőség, a szabad tárgyszó használatára van szükség, amikor nem közigazgatási egységek részeiről, hanem kisebb geomorfológiai egységekről kell dönteni. A Baróti-havasok saját nevű vonulata rétegszerkezetének a tárgyalását már problematikus lenne a hozzá képest legközelebbi, a tezauruszban már szereplő egységgel, a Baróti-havasokkal osztályozni, hanem szabad tárgyszóként meg kell adni a konkrét hegyvonulat nevét. Még jellegzetesebb, ha a dokumentum tárgya mellékfolyó faunája, s a mellékfolyó már nem szerepel a tezauruszban. Ebben az esetben elképzelhetetlen a tezauruszban még szereplő átfogóbb egységgel, a vízgyűjtő többedik folyójával osztályozni az adott dokumentumot.
Különleges eset a vízlépcsők és egyéb nagy területre kiterjedő vagy nagy méretű műtárgyak osztályozása, melyek szorosan kapcsolódnak földrajzi nevekhez. Az egyes műtárgyak, létesítmények neve nem földrajzi név, de szintén tulajdonnév. Tulajdonneveket a földrajzi nevek kivételével a tezauruszba nem veszünk föl (rájuk az MSZ 3440 szabványcsaládban foglalt egységesített személy- és testületi nevekre, ill. címekre vonatkozó szabályok vonatkoznak). A műtárgyak és létesítmények nevei ugyanakkor nem tartoznak az egységesített besorolási nevek közé sem, tehát nincs szabály egységesített névalakjukra.
Osztályozáskor az eljárás a következő:
–	az adott műtárgy, létesítmény általános nevét kifejező deszkriptorával (pl. magasépület, erőmű, vízlépcső, vízcsatorna, műhold, űrállomás) és szükség szerint
–	a megfelelő földrajzi névvel osztályozzunk.
Például:
Bős–Nagymarosi vízlépcső	esetén:	vízerőmű, duzzasztómű, Bős, Nagymaros
Bécsi operaház	esetén:	színház, Bécs
Budapesti parlament	esetén:	országház, Budapest
Eiffel-torony	esetén:	torony, Párizs
Győri feketepiac (“lengyelpiac”)	esetén:	feketegazdaság, piaci létesítmény, Győr
János-hegyi kilátó	esetén:	kilátó, János-hegy
Rajnai vízlépcsők	esetén:	vízerőmű, duzzasztómű, Rajna
Taszári repülőtér	esetén:	repülőtér, Taszár
World Trade Center	esetén:	toronyház, New York
A hosszú hajózási és öntözőcsatornák nevét (pl. Duna–Tisza csatorna), mivel ezek jóformán földrajzi képződmények, szükség esetén fölvesszük a tezauruszba.
2.	A tezaurusz szerkezete
2.1	A tezauruszba fölvett kifejezések fajtái
2.1.1	Kifejezéstípusok
A tezauruszba a teljesség igénye nélkül felvettük mindazokat a fontosabb kifejezéseket, melyekre az OSZK-ban és a közművelődési könyvtárakban a dokumentumok átfogó osztályozása és a tartalmukra vonatkozó keresőkérdések megfogalmazása érdekében szükség lehet.
A kifejezéseket — néhány kivételtől eltekintve — névszói formában és egyes számban vettük fel.
A tezaurusz szavai (a lexikai egységek)
–	mai földrajzi nevek, mint például ország-, állam-, tartomány-, közigazgatási egység- és településnevek (például Ausztria, Békéscsaba, Carlow grófság, Cross River szövetségi állam, Csani-tó, Európa, Fejlődő ország, János-hegy, Esztergom–Komárom megye, Morva-medence és hegységei, Óceánia, Tűzföldi-szigetvilág, Zhangguangcai-hegység);
–	történelemföldrajzi nevek, mint például történelmi ország-, állam-, tartomány-, közigazgatási egység- és településnevek (például Aquincum, Asia septentrionalis occidentalis, Bagdadi Kalifátus, Coele Syria, Creta et Cyrene provincia, gótok területe, Karintiai Nagyhercegség, Küküllő vármegye, Lippe Grófság, Pannonia Inferior, szabad királyi város, Szász szék, Szörényi bánság, Vandál Királyság);
–	geológiai, geomorfológiai és általános leíró földrajzi fogalmak (alföld, égőv, kontinens, hegy, hegység, hidroszféra, moréna, síkság).
Az előbbiekkel szorosabban összefüggő alábbi kifejezéseket az OSZK tezaurusz/Köztaurusz tartalmazza
–	mai és történelmi nép- és népcsoport (nemzetiség-) nevek (például Albán, Gót, Magyar, Német, Sváb, Székely, Vandál, Zipszer, Zsidóság);
–	időt, kort, korszakot jelentő kifejezések (Kiegyezés kora, Legújabbkor, Mohácsi vész, Reneszánsz, Világháború (1939–1945)).

2.1.2	Történelemföldrajzi helyek
Az egyik legnehezebb feladat az ókori világ helyeinek a feldolgozása volt. A kiindulási alapot az ETO szókészlete jelentette itt is, de talán ezen a területen volt szükség a legtöbb kompromisszumra, mivel alig létezik megegyezés a vonatkozó természetes nyelvű kifjezések és az ETO-t évtizedek óta használó könyvtárak meglévő jelzetállománya között. Az ETO-nak ez a része nagy jóindulattal véletlenszerű felsoroláshoz hasonlítható, ahol valamiféle régies “latinsággal” sorjáznak néha meglepően lényegtelen földrajzi nevek, mint ókori pillanatfelvétel tájékozódási pontjai.
A valóságban ókori történeti tájak, államok, egymást váltó birodalmakhoz tartozó, ónállóan soha nem létező tartományok neveinek özönével állunk szemben: például Mezopotámia, Parthia, a szászok területe, Aquitania, Coelesyria, Palesztina.
Az ókori történelem, vallástörténet, kultúrtörténet egyik, dokumentumokben bővelkedő térségét az ETO a “(394.5) Palesztina” jelzettel szerepelteti. Vele egyenrangú kategóriaként szerepel “ (394.6) Edom, Moáb, Básán stb.” egyetlen jelzeten, s teljesen mostohagyerekként “(394.8) Az amalekiták, az idumeusok, a nabateusok területei”. Egyetlen földrajzi tájnak, az Akabai-öböl és a Holt-tenger között, az Araba-árok két oldalán, nagyjából a Szeír-hegység vidékének a sorsát kövessük végig. A kései bronzkorban, Kr. e. a 14–13. században telepedetek meg itt az edomiták. A zsidó állam folyamatos, változó kimenetelű harcban állt Edommal, de az Jeruzsálem elfoglalásáig valamilyen formában végig megőrizte önállóságát. A babiloni majd a perzsa birodalom keretei között valósították meg régi álmukat, s észak felé, Júdea termékeny vidékére tolták fel szállásterületüket. Amikor Kürosz engedélyével a zsidók visszatérve a fogságból újjászervezték állami és vallási életüket, az északra tolódott Edom Idumea néven lett része a viszonylagos önállóságú zsidó államnak. Edom déli részét fokozatosan elfoglalta egy dél-arábiai szemita törzs, a nabateusok, s időben Idumeával párhuzamosan önálló államot szerveztek a délre menő nagy karavánutak ellenőrzésére. Nabatea túlélte Idumeát Kr. u. 105-ig, amikor Traianus császár Arabia néven római provinciává tette. A tezaurusz finoman kimunkált, relációkkal strukturált szókészlete teremt lehetőséget főként a P/T (rész/egész) és az E/R (előzmény/következmény) relációkkal, hogy valamelyest ki lehessen fejezni velük a térség jórészt városállamokból álló szerkezetét, valamint a nagy birodalmak ütköző zónájában lejátszódó történelmi folyamatokat.
A feldolgozó gondját érzékeltetendő, talán elég arra utalni, hogy a például egy olyan monográfia tartalmát, melyben Izrael (csak és kizárólag az északi királyság) és az önálló, hatalma teljében levő, Izrael felé terjeszkedő Asszíria viszonyát tárgyalják Jónás próféta ninivei küldetése tükrében, az ETO-t használva a Judea (ETO-jelzete: 33), Palesztina (394.5) és Assyria (352, tehát Medeo-Perzsia-hoz rendelten) jelzetekkel lehet legfeljebb kifejezni. Az ilyen tartalmak valójában analitikus feldolgozást (koordinált indexelést) igényelnek, amihez a tezaurusz finoman kimunkált, relációkkal strukturált szókészlete teremt lehetőséget:

Izrael az ókorban, Asszír Birodalom, Jónás (próféta), diplomáciatörténet, e. 8. század

Összehasonlításul bemutatjuk az ETO és a tezaurusz vonatkozó osztályait.

Dávid és Salamon királysága
	M:  Kb. Kr. e.1010-től kb. Kr. e. 930-ig., amikor ketté vált Izrael Királyságra és Júda Királyságra
	L	Izrael az ókorban

`Erec Izrael
	L	Izrael

Filisztea
	M:  Indoeurópai nép a filiszteusok. Folyamatos harcban álltak Izraellel
	F	ókori állam
	P	Askelon
		Gáza
		Joppe

Galilea
	T	Palesztina
	P	Betszaida
		Kafarnaum
		Kána
		Khorozain
		Naim
		Názáret
		Tibériás

ígéret földje
	M:  A bibliai Kánaán, ill. Palesztina
	L	Palesztina

Izrael
	M:  Izrael Állam1948 uátn
	H	`Erec Izrael
	F	közel-keleti állam
	T	Palesztina
	X	Cionizmus
		Izraeli irodalom
		Palesztin irodalom
		Palesztin Önkormányzati Területek

Izrael az ókorban
	M:  Az izraeli törzsek szövetségének kialakulásától (Kr. e. 12–11. sz.) a Bar Kochba felkelés (132–135) leveréséig
	H	Dávid és Salamon királysága
		`Erec Izrael
		Izrael Királyság
		Jehud
		Zsidó Királyság
	F	ókori állam
	A	Judea
	T	Palesztina
	X	judaisztika

Izrael Királyság
	M:  Saul királyságától (Kr. e. kb. 1030–1010)  Kr. e. 721-ig, amikor II. Sarukin asszír király elfoglalja Izraelt
	L	Izrael az ókorban

Jehud
	M:  Perzsa uralom alatt nevezték így Júda területét
	L	Judea

Júda Királyság
	M:  Az Izraeli Királyság két részre szakadásától (kb. Kr. e. 935) a Kr. e. 587-ben bekövetkezett kitelepítésig. A Kr. e. 538 utáni visszatelepülés után, kb. a Kr. e. 2. századtól Heródes uralmáig (Kr. e. 44-ig) megint fennállt
	L	Judea

(3)	AZ ÓKORI VILÁG HELYEI
...
(33)	Judea
	Szentföld. At izraeliták földje. Jeruzsálem, Nazareth. Betlehem. Sichem. Jericho.
	→   (394.5)	Palesztina
...
(394)	Syria (Aram)
...
(394.5)	Palesztina
	→   (33)  Judea. Szentföld. Az izraeliták földje
(394.53	Philiszteusok területei (Gaza)
...
(394.6)	Edom. Moab. Baschen stb.
...
(394.8)	Az amalekiták, az idumaeusok, a nabataeusok terültei
...
3/9	A MAI VILÁG HELYEI
...
(5)	ÁZSIA
...
(569.4)	Izrael
	Izrael Állam (1948-ig Palesztina)
	→  (33)  Judea (ókori)
	(394.5)  Palesztina (ókori)
569.41/43)	Palesztina (1948-ig)

Judea
	M:  Palesztina zsidók lakta részének hellén és római neve
	H	Jehud
		Júda Királyság
	T	Palesztina
	P	Betlehem
		Hebron
		Jeruzsálem város
		Mamre

Kánaán
	L	Palesztina

Palesztina
	M:  Történelmi és mai is létezőtáj a Jordán–ároktól nygatra
	H	Ígéret földje
		Kánaán
	HV	Szentföld
	F	Syria történeti táj
	T	Közel-Kelet
		Római Birodalom
	P	Dekapolisz
		Galilea
		Gaulanitis
		Idumea
		Iturea
		Judea
		Perea
		Szamaria tartomány
		Trachonitis
		Izrael
		Izrael az ókorban
		Palesztin Önkormányzati Területek
	X	Palesztin irodalom

Szamaria tartomány
	HV	Szamaria
	T	Palesztina
	P	Bétel
		Caesarea Maritima
		Sichem
		Silo
		Szamaria város

Szentföld
	M:  a Nyárád mente rk. falvait nevezi így tréfásan a protestáns lakosság
	LV	Kézdiszéki Szentföld
		Marosszéki Szentföld
		Palesztina
		szentföldi zarándoklat

Zsidó Királyság
	M:  Dávid és Salamon alatti egységes birodalom
	L	Izrael az ókorban

Nem kevésbé problematikus a “Bizánci Birodalom” elnevezés általános elfogadottsága a történettudományban, a lexikonokban. A birodalom idejéből fennmaradt történeti forrásokban soha nem használták se a “Bizánci Birodalom”, se a “Keletrómai Birodalom” nevet, hanem a “Szent Római Birodalom” nevet használták, önmagukat perdig “rómaiaknak” nevezték, mivel a Római Birodalom jogutádjának fogadta el őket a korabeli világ. Még a törökök is “Ruméliának”, a rómaiak földjének nevezték a birodalom európai területeit. A tezauruszban egyrészt a történelmi tények ellenére kénytelenek voltunk engedményt tenni az általános terminológiai közmegegyezésnek, másrészt viszont a relációkon keresztül elvezetjük a felhasználót a tényekhez, s a megjegyzésekben olyan többletinformációkat igyekszünk adni a sajátos névhasználathoz, amelyek megvilágítják a Bizánci Birodalom és a konstantinápolyi pátriárkátus, valamint a Német–római Birodalom és a pápaság hatalmi vetélkedését a Német–római Birodalom megszületése és az 1054-es nagy egyházszakadás között. Mindezt a “Bizánci Birodalom” deszkriptorcikkében az alábbi formában igyekeztünk megragadni:

Bizánci Birodalom
	M:Középkori állam. A Kr. u. 5. század és 1453 közötti időszak Keletrómai Birodalmának elnevezése a történettudományban. A birodalmi adminisztráció önmagát soha nem nevezte így  a  történeti források tanúsága szerint.
	H	Bizánci Császárság
		Görög Császárság
	F	középkori állam
	P	Konstantinápoly
	R	Görögország
		Oszmán–Török Birodalom
	E	Keletrómai Birodalom
	X	bizantinológia
		Latin Császárság
		Nikaiai Császárság
Természetes nyelvű olvasatban: a más néven Bizánci Császárság, ill. Görög császárság középkori állam, része (fővárosa) Konstantinápoly (Bizánc), később Görögország, ill. Oszmán–Török Birodalom, korábban Keletrómai Birodalom, foglalkozik vele a bizantinológia, kapcsolatba hozható még a későbbi Latin Császársággal és a Nikaiai Császársággal.
Míg az előző példa a finom részletek analitikus feldolgozását volt hivatott érzékeltetni, a Bizánci Birodalom példája arra hivatott rávilágítani, hogy mennyi többlet rejlik a tezaurusz szerkezetében a lexikai egységek/osztályok monohierarchikus rendezéshez képest. Az egymástól távol eső történelmi tények tezauruszcikkekben a paradigmatikus relációk segítségével rendezett halmaza jobban hozzásegít a pontosabb osztályozáshoz szükséges összefüggések felismeréséhez és a pontosabb tartalmi feltáráshoz.

2.1.3	Magyarország és Erdély
Az ókori helyek földolgozásához hasonló nehézségű feladat volt a Kárpát-medencei magyarság földrajzi és történelemföldrajzi névanyagának a feldolgozása. A történelemföldrajzi nevek dolgában csak a Kárpát–medencén belül törekedtünk nagyobb részletességre.
Annak érdekében, hogy a magyarországi és erdélyi vármegyéket és megyéket korszakonként csoportosítani lehessen, több Magyarország és több Erdély deszkriptort vezettünk be, melyeket évszámhatárok különböztetnek meg. Ezek osztályozásra nem használhatók.
Az alábbi felsorolásban látható magyarázatok és használati megjegyzések tájékoztatnak arról, hogyan értelmezzük ezeket a deszkriptorokat ebben a tezauruszban, és hogyan használjuk ezeket.

Magyarország
	M:  A mindenkori Magyar Állam, az osztályozás szempontjából beleértve Horvátországot, a bánságokat és más, korábbi korokban magyar uralom alatt álló területeket
	H:  Az egyes történeti korok  Magyarországának történelme esetén a “Magyarország  történelme” deszkriptor használandó, adott esetben együtt a korszak deszkriptorával. Ha a történelmi Erdélyről vagy Horvátországról van szó, az “Erdély” vagy a “Horvátország” deszkriptor használandó

Magyarország 1723–1876 között
	H:  Az ország 1723–1876 közötti közigazgatási. beosztása. Osztályozásra nem használható

Magyarország 1876–1920 között
	H:  Az ország 1876–1920 közötti közigazgatási. beosztása. Osztályozásra nem használható

Magyarország 1921–1938 között
	H:  Az ország 1921–1938 közötti közigazgatási. beosztása. Osztályozásra nem használható

Magyarország 1938–1941(1944) között
	H:  Az ország 1938–1941(1944) közötti közigazgatási. beosztása. Osztályozásra nem használható

Magyarország (1945)1949–1983(1989) között
	H:  Az ország 1949–1993(1989) közötti közigazgatási. Beosztása. 1945–1949 között a trianoni határok közé visszakerült államterületen elvileg még éltek a korábbi vármegyenevek. Osztályozásra nem használható

Magyarország 1989-től
	H:  Az ország 1989 utáni közigazgatási. beosztása. Osztályozásra nem használható

Erdély
	M:  A mindenkori Erdély, beleértve az Erdélyi fejedelmséget is a csatolt részekkel (Partium) együtt. 1919 után — az osztályozás szempontjából — Románia korábban Magyarországhoz tartozó része
	H:  Az egyes történeti korok  Erdélyének történelme esetén az “Erdély történelme” deszkriptor használandó, adott esetben együtt a korszak deszkriptorával

Erdély 1876-ig
	H:  Az országrész 1987 előtti közigazgatási beosztása (az 1876:XXXIII.tc. alapján  újjászervezték a teljes közigazgatást),. Osztályozásra nem használható

Erdély 1876–1921 között
	H:  Az országrész 1987–1921 közötti közigazgatási beosztása (az 1876:XXXIII.tc. alapján újjászervezték a teljes közigazgatást),. Osztályozásra nem használható

Erdély 1921-től
	H:  Az országrész 1921 utáni közigazgatási beosztása (az impériumváltás után  újjászervezték a teljes közigazgatást),. Osztályozásra nem használható
Ha a magyar állam és a magyar történelem egyes korszakairól van szó, nem a fenti magyar államneveket, hanem az OSZK tezaurusz/Kztauruszban szereplő magyar történelmi korszakdeszkriptorokat kell használni:

magyar történelmi korszak (1848 előtt)
	F	történelmi korszak
	A	államalapítás
		Anjou-kor
		Árpád-kor
		honfoglalás
		honfoglalás előtti kor
		hunyadiak kora
		kalandozások kora
		magyar őstörténet
		Rákóczi-szabadságharc
		reformkor
		tatárjárás
		török hódoltság
	T	magyar történelem
	R	magyar történelmi korszak (1948 után)

magyar történelmi korszak (1948 után)
	F	történelmi korszak
	A	1848/49-es forradalom és szabadságharc
		1956-os forradalom
		fehérterror
		fordulat éve
		forradalmak kora
		Horthy-korszak
		Kádár-korszak
		kádári konszolidáció
		kiegyezés kora
		koalíciós időszak
		német megszállás
		nyilas uralom
		Osztrák–Magyar Monarchia időszaka
		önkényuralom időszaka (1849–1867)
		Rákosi korszak
		rendszerváltás
		tanácsköztársaság
		világháború vége
	T	legújabbkor
		magyar történelem
	E	magyar történelmi korszak (1848 előtt)
	X	1945 utáni időszak
Magyarország történelmének átfogó tárgyalása esetén a “Magyarország történelme” deszkriptort kell használni.
Horvátország esetén ilyen csoportosítást nem alkalmaztunk, egyetlen “Horvátország” deszkriptor alatt szerepeltetjük a történelmi Magyarországhoz tartozó horvátországi vármegyéket.

Horvátország
	M:  A mindenkori Horvátország, Horvát Állam, 1723–1876 közötti a  magyar közigazgatás. szerint, majd 1921–1994-ig Jugoszlávia keretében
	H:  Az egyes történeti korok  Horvátországának osztályozásakor is ez használandó, adott esetben együtt az “Országtörténelem” deskriptorral, vagy  a korszak deszkriptorával. Ha a történelmi Magyarországról, vagy az 1921–1994 közötti Jugoszláviáról  van szó, a “Magyarország”, ill. a “Jugoszlávia” deszkriptor használandó
A horvát történelem különféle korszakainak tárgyalásakor tehát mindig a “Horvátország” deszkriptort kell használni (ez az eljárás érvényes egyébként minden olyan állam esetében is, melynek nincs a tezauruszban valamiféle “előzményállama”).
Például az 1918 utáni Osztrák állam és a Német Birodalomhoz 1938–1945 között hozzácsatolt Ostmark esetén az “Ausztria”, 1867–1918 közötti Ausztria esetén az “Osztrák–Magyar Monarchia”, az ennél korábbi Ausztria, ill. Osztrák császárság esetén pedig az “Osztrák Császárság” használandó. A még korábbi osztrák örökös tartományok, ill. a koraközépkori Ostmark tárgyalása esetén az “Ausztria” használandó. A római kori tárgyalás esetén az átfogóbb “Pannoniae dioecesis”, ill. a szűkebb “Noricum” használandó.

Ausztria
	M:  A mindenkori Osztrák Állam 1918 után, beleértve az 1938–1945 között a Német Birodalomhoz csatolt Ostmarkot is
	H:  Az egyes történeti korok  Ausztriájának  osztályozásakor értelem szerűen az Osztrák–Magyar monarchia vagy az Osztrák Császárság használandó, adott esetben együtt az “Orstzágtörténelem” deszkriptorral.
			Az 1804 előtti osztrák örökös tartományok története, művészete, néprajza esetén is az “Ausztria” deszkriptor használandó, együtt a vonatkozó “Országtörténelem”, ill. művészettörténeti, néprajzi stb. deszkriptorral
			Az osztrák irodalom története esetén az “osztrák irodalom” és az “irodalomtörténet” deszkriptorok használandók

Osztrák–Magyar Monarchia
	M:  A mindenkori Osztrák–Magyar monarchia 1867–1918 között
	H:  A monarchia  történelme, művészete, néprajza stb. esetén az “Országtörténelem”, ill. a vonatkozó művészettörténeti, néprajzi stb. deszkriptorral együtt használandó
	      Ha általában az monarchia koráról van szó, az “Osztrák–Magyar monarchia kora” deszkriptor használandó

Osztrák Császárság
	M:  18041867 között az osztrák örökös tartományok hivatalos neve. Bár külön oklevél biztosította Magyarország államiságát és alkotmányát, a korabeli osztrák hivatalos felfogás szerint, különösen 1849–1867 között, Magyarország is a tagja volt (Kronland)
	H:  Akkor használandó, ha a fenti értelemben vett Osztrák Császárságról van szó

Pannoniae dioecesis
	T	Nyugatrómai Birodalom
	P	Dalmatia
		Noricum
		Pannonia

A magyarországi közigazgatási egységek dolgában csak a vármegyék és megyék esetén törekedtünk teljességre.
A vármegye nevet az 1921 előtti egységek, a megye nevet az 1921 utáni egységek esetén használtuk. Ha a vármegyének a történelem folyamán változott a neve, akkor az egyes változatokat is fölvettük, és értelemszerűen a közigazgatási egységeket összefoglaló, megfelelő “Magyarország” deszkriptor alá rendeltük.

Pest vármegye
	M:  1876 előtt

Pest–Pilis–Solt–Kiskun vármegye
	M:  1876–1941(1944) között

Pest megye
	M:  (1945)1949 utánt

Komárom és Esztergom közigazgatásilag egyelőre egyesített vármegye
	M:  1938–1944 között

A különféle egyéb területetek, országok, államok történelmének osztályozására a Geotarusz és geohistauruszban szereplő kifejezéseket és az “országtörténelem”, vagy a “helytörténet” deszkriptorokat, valamint szükség szerint a megfelelő történelmi szakterület, segédtudomány deszkriptorát kell megadni (“őstörténet”, “archeológia”, “numizmatika” stb.)

országtörténelem
	H:  Magyarország történelme esetén a "Magyarország történelme" deszkriptor használandó
	     Az egyes országok, tájak történelme az "országtörténelem" deszkriptorral és az adott ország, táj deszkriptorával osztályozandó

helytörténet
	M:  Az egyes települések története a "helytörténet" deszkriptorral és az adott település Geotaurusz és geohistauruszból választott deskriptorával (, ill. egységesített földrajzi nevével) osztályozandó

Például:
“Magyarország történelme” [és nem “Magyarország”, “országtörténelem”!]
 “Izrael”, “országtörténelem”
“Izrael”, “országtörténelem”, “archeológia”
“Német–római Császárság”, “országtörténelem”, “címertan”
“Somogy megye”, “helytörténet”, “Árpád–kor”

2.2	A tezauruszba fölvett kifejezések formái
2.2.1	A kifejezések szerepe a tezauruszban
Deszkriptorok és nemdeszkriptorok
A tezauruszba felvett kifejezés lehet deszkriptor vagy nemdeszkriptor.

A deszkriptorok a tezaurusznak az osztályozásra közvetlenül felhasználható kifejezései, melyek között feltüntettük a legfontosabb fogalmi összefüggéseket.
A nemdeszkriptorok egyrészt olyan kifejezések, melyek valamelyik deszkriptor szinonimái, vagy szinonimnak tekintett kifejezései. A nemdeszkriptorokat mindig összekapcsoltuk a helyettük használandó kifejezésekkel.
A nemdeszkriptorok másrészt olyan speciális kifejezések, melyekről feltételezhető, hogy az átfogó osztályozás esetén nincs szükség a velük való finomabb osztályozásra, s ezért ezeket egyelőre szintén összekapcsoltunk a helyettük használandó, többnyire általánosabb kifejezéssel.

Lexikai egységek	LE összesen	Csak vezérszó	Deszkriptor	Nemdeszkr.	Átl. hossz	
Társadalom rész		10412		28356		19188		9168		
Természettudományi rész		16196		13691		8452		5239		
Taxaurus		3435		2865		1468		1397		
Geotaurusz és geohistaurusz		8071		7707		6556		1151		
Összesen átfedésekkel		38114					
Összesen az átfedések nélkül			28356		19188		9168		12 karakter	
Leghosszabb lexikai egység						58 karakater	
Legrövidebb lexikai egység						2 karaakter	

2.2.2	A kifejezések formája
2.2.2.1	Egybe- és különírás, egyes és többes szám

A deszkriptorok és nem deszkriptorok (a tezaurusz lexikai egységei) egy vagy többtagú — összetett — kifejezések lehetnek.
Az egybeírás szabályait a "OSZK tezaurusz/Köztaurusz alkalmazási és karbantartási szabályzat" függeléke  tartalmazza.
A lexikai egységek egyesszámban szerepelnek (pl. nem “bányavárosok”, hanem “bányaváros”). Kivétel, ha a kifejezések csak többesszámú alakban léteznek (pl. “Egyesült Arab Emirátusok”, “Baróti-havasok”).

2.2.2.2	A mai államnevek
Gyakori, hogy az államnév MSZ EN 23166:1995 szerinti szabványos formája azonos a természetföldrajzi névvel, de az állami terület ezzel területileg többnyire nem teljesen azonos (Ausztrália például állam és kontinens, Kongó állam és vidék, Ciprus állam és sziget, Mikronézia állam és szigetvilág,).
Az is előfordul, hogy az állam neve azonos a városnévvel (Monaco, Salvador, Szingapúr).
Másszóval a szabványos államnevek és természetföldrajzi meg városnevek homonimák lehetnek, amivel a könyvtári szabványban nem vetettek számot. Mivel a tezauruszba a szabványos államneveket is fölvettük, különféle fogásokat kell használni ahhoz, hogy a homonimiát elkerülhessük.
Az egyik megoldás az lett volna, hogy a hivatalos államnevet használjuk (péládául “Madagaszkári köztársaság” és nem “Madagaszkár”). Előnye, hogy pontos, hátránya, hogy eltértünk a szabványtól, és ez a névforma változékonyabb, mert az államformák is változékonyabbak, mint a természetföldrajzi nevek. Ráadásul a felhasználónak is körülményesebb, mert megszokta a köznyelvi, egyszerűbb nevet.
Mivel a tezauruszban deszkriptorként a szabványos államneveket használjuk, a természetföldrajzi nevet, illetve az államnév többi formáit kellett pontosabban kifejezni. (például Ausztrália és Ausztrál kontinens, Kongó, Kongói Népi Demokratikus Köztársaság, Kongó tartomány, Kongó-medence, Ciprus és Ciprus sziget, Mikronézia és Mikronéziai sziget, Szingapúr és Szingapúr város).
Olykor rendkívül bonyolult névhelyzet alakul ki. Ilyenkor részletesebb megjegyzésekkel és kapcsolatokkal támogatjuk az eligazodás, de a konkrét dokumentumok esetén végső soron az osztályozónak kell döntenie.
Kongó esetében például a szabvány a “Kongó” nevet a Brazaville-i székhelyű Kongói Köztársaságnak tartja fenn (ez a volt Francia Egyenlítői Afrika, mely korábban Kongói Népi Köztársaság volt). A volt Belga Kongo szabványos neve “Zaire”. Ez a név azonban a szabvány készítése óta hivatalosan megszűnt, az államból “Kongói Demokratikus Köztársaság” lett, ráadásul teljesen megváltozott a közigazgatási beosztása is.

Kongó
	M:  Kongói Köztársaság.1969.12.31–1991.06.10. között Kongói Népi Köztársaság. Közigazgatási beosztás: 9 körzet (région)
	H:  Csak akkor használjuk, ha a dokumentum a mai Kongói Köztársasággal foglalkozik. A korábbi állam esetén a "Kongói Népi Köztársaság" használandó.  A Kongó-vidék térben és időben átfogó történelmi, politikai, gazdasági tárgyalása esetén a "Kongó", átfogó földrajzi, geológia, biológiai tárgyalása esetén pedig a "Kongó-medence"  használandó
	F	egyenlítői közép-afrikai állam
	P	Brazzaville
	E	Kongói Népi Köztársaság
	X	Kongó-medence
	≠	Kongói Demokratikus Köztársaság
		Zaire

Kongói Demokratikus Köztársaság
	M:  Kongói Demokratikus Köztársaság 1997.05.17. után. Korábban Zaire
	H:  A Kongó-vidék térben és időben átfogó történelmi, politikai, gazdasági tárgyalása esetén is használandó. A Kongó-vidék átfogó földrajzi, geológia, biológiai tárgyalása esetén a "Kongó-medence"  használandó
	F	egyenlítői közép-afrikai állam
	E	Zaire
	≠	Belga Kongo
		Kongó
		Kongói Népi Köztársaság

Kongói Népi Köztársaság
	M:  1969.12.31-1991.06.10. között Kongói Népi Köztársaság
	H:  Csak akkor használandó, ha a dokumentum ennek a korszaknak az államával foglalkozik. A mai állam esetén a "Kongói Köztársaság" haználandó.  A Kongó-vidék térben és időben átfogó történelmi, politikai, gazdasági tárgyalása esetén a "Kongó", átfogó földrajzi, geológia, biológiai tárgyalása esetén pedig a "Kongó-medence"  használandó
	R	Kongói Köztársaság
	E	Francia Egyenlítői Afrika
	≠	Kongó
		Zaire
Zaire
	M:  Zaire Köztársaság. Kongó 1971.10.27-1997.05.17. közötti neve
	H:  Csak akkor használjuk, ha a dokumentum ennek a korszaknak az államával foglalkozik. A mai Zaire  esetén a "Kongó" használandó. A Kongó-vidék térben és időben átfogó történelmi, politikai, gazdasági tárgyalása esetén a "Kongó", átfogó földrajzi, geológ
	R	Kongó
	E	Belga Kongo
	≠	Kongó
		Kongói Népi Köztársaság

A “Mikronéziai Szövetségi Államok” esetében a “Mikronézia” név a szabványos (az állam a korábbi, MSZ 3410–83 szabványban még “lásd Csendes óceániai szigetek” néven szerepelt). A homonimiát kikerülendő a “Mikronézia” kifejezést nemdeszkriptorként vettük föl, és “lásd VAGY” kapcsolattal utalunk a szóbajövő deszkriptorokra.

Mikronézia
	M:  Az EN 23166:1995 szerint a Mikronéziai szövetségi államoknak ez a szabványos neve. Mivel a földrajzi értelemben vett Mikronézia nem  esik egybe az állammal (mely lényegében csak a Karolina szigetekre terjed ki), a tezauruszban a “MikronéziaiSszövetségi Államok” az állam deszkriptora
	LV	mikronéziai állam
		mikronéziai sziget
		Mikronéziai Szövetségi Államok

mikronéziai állam
	HV	Mikronézia
	F	óceániai állam
	A	Belau
		Kiribati
		Marshall-szigetek
		Mikronéziai Szövetségi Államok
		Nauru

mikronéziai sziget
	M:  A Mikronéziai szigetvilág esetén is használandó
	HV	Mikronézia
	F	óceániai természeti táj
	A	Belau
		Chuuk
		Északi-Mariana-szigetek
		Guam
		Kiribati
		Kosrae
		Marshall-szigetek
		Midway-szigetek
		Nauru
		Pohnpei
		Wake-sziget
		Yap

Mikronéziai Szövetségi Államok
	M:  4 szövetségi államból áll. 1986-ig az USA külső területe volt
	H:  Az EN 23166:1995 szerint a Mikronéziai szövetségi államoknak “Mikronézia” a szabványos neve. Mivel a földrajzi értelemben vett Mikronézia nem esik egybe az állammal (mely lényegében csak a Karolina szigetekre terjed ki), a tezauruszban a “MikronéziaiSszövetségi Államok” az állam deszkriptora
	HV	Mikronézia
	F	mikronéziai állam
	P	Chuuk
		Kosrae
		Pohnpei
		Yap

A várossal azonos nevű államok esetében a város homonim nevét a “város” szórésszel együtt vettük föl.
Az állam és a város megkülönböztetett kifejezésére azért van szükség, mert bizonyos dokumentumok csak a várossal, például urbanisztikai szempontok alapján, foglalkoznak, s ennek semmi köze az államhoz, a politikájához stb.

Szingapúr
	M:  Szingapúri Köztársaság. 1965.12.22-én vált ki Malajziából
	H:  Az állam osztályozására használandó. Az urbanisztikai, szorosan a várossal összefüggő kérdések esetén a "Szingapúr város" használandó
	F	délkelet-ázsiai állam
	P	Szingapúr város
	X	Malajzia

Szingapúr város
	H:  Az urbanisztikai, szorosan a várossal összefüggő kérdések osztályozására használandó.  Az álammal, politikával és gazdasággal összefüggő kérdések esetén a "Szingapúr" használandó
	H	Singapore
	F	főváros
	T	Szingapúr

Az egészen kis országok esetében a megkülönböztetéstől eltekintettünk.

Monaco
	M:  Monacói hercegség
	H:  Mind a politikai, mind a gazdasági, mind az urbanisztikai dokumentumok ezzel a deszkriptorral osztályozandók
	F	dél-európai állam
		főváros

2.2.2.3	A történelmi államnevek
Vannak területek, melyeken nagyon különböző államok alakultak ki a történelem során. Ilyenkor igyekeztünk a legfontosabb korszakokat átfogó államneveket fölvenni, és jeleztük az R/E relációval az előzményt, ill. a folytatást.
Például Egyiptom esetében az alábbi (bizonyára nem tökéletes) megoldás szerepel a tezauruszban (a tezauruszcikkeket alább a történelmi időrendi sorrendben adjuk meg). A török uralom alatt álló Egyiptomtól kezdve minden változat nemdeszkriptorként szerepel és a szabványos “Egyiptom” deszkriptorra utal.
Ha egy dokumentumban például az Egyiptomi török kormányzóság első világháborús történetével foglalkoznak, akkor az “Egyiptom”, “1. világháború” és “országtörténelem” deszkriptorokkal osztályozhatunk.

Óegyiptomi Birodalom
	M:  Nagy Sándor birodalmáig
	H	Kemet
		Kemi
		Micrajim
	F	ókori állam
	P	Alsó-Egyiptom
		Felső-Egyiptom
		Közép-Egyiptom
	R	Aigyptos satrapia
	X	egyiptológia
		Óegyiptomi irodalom
		Perzsa Birodalom

Kemet
	M:  Az ókori egyiptom neve a bennszülöttek nyelvén (jelentése"fekete (föld)").  A területen a Nílus mellett húzódó parti sávot értették (kb. 20-25 km szélességben). A talaj az áradások után visszamaradt termékeny iszaptól volt fekete
	L	Óegyiptomi Birodalom

Aegyptus
	M:  Egyiptom legáltalánosabban használt ó- és középkori neve
	LV	Aegyptus provincia
		Aigyptos dioecesis
		Aigyptos satrapia
		Ptolemaida Birodalom

Aigyptos satrapia
	M:  A görög név feltehetőleg Memphis város egyik nevéből ered (Hut-ka-ptah = Ptah lelkének háza). Kr. e. 525. és 332. között a Perzsa Birodalom része
	HV	Aegyptus
	T	Perzsa Birodalom
	R	Ptolemaida Birodalom
	E	Óegyiptomi Birodalom
	X	egyiptológia

Hellén Birodalom
	H	Nagy Sándor birodalma
	F	ókori állam
	R	Ptolemaida Birodalom
		Szeleukida Birodalom
	E	Perzsa Birodalom
	X	Macedonia

Ptolemaida Birodalom
	M:  Kr. e. 305-30 között önálló, aztán római provincia
	H	Aigyptos tartomány
	HV	Aegyptus
	F	ókori állam
	R	Aegyptus provincia
	E	Aigyptos satrapia
		Hellén Birodalom
	X	egyiptológia

Aigyptos tartomány
	M:  Kr. e. 332. és 30. között a Hellénista (Nagy Sándor és Ptolemaida) Birodalom része
	L	Ptolemaida Birodalom

Aegyptus provincia
	M:  A legáltalánosabb ókori neve a görög név latinos változata. Kr. e. 30. és Kr. u. 395. között római provincia
	HV	Aegyptus
	T	Római Birodalom
	R	Aigyptos dioecesis
	E	Ptolemaida Birodalom
	X	egyiptológia

Aigyptos dioecesis
	M:  Kr. u. 395. és 640. között a Keletrómai Birodalom része
	HV	Aegyptus
	T	Keletrómai Birodalom
	R	Ajjubida Szultánság
		Egyiptom
	E	Aegyptus provincia
	X	egyiptológia

Ajjubida Szultánság
	M:  Kurd származású muszlim dinasztia, aminek a tagjai 1111-1250 között uralkodtak Egyiptom, Szíria, Irak és Dél-Arábia területén. Birodalmuk virágkorában Örményországtól Tripolitániáig átfogta a muszlim világot
	F	Arab Birodalom
	P	Miszr
	R	Mameluk Birodalom
	E	Fatimida Kalifátus

Mameluk Birodalom
	M:  1250-1517 között uralkodtak Egyiptomban és Szíriában
	F	Arab Birodalom
	P	Miszr
	R	Egyiptom
		Oszmán-Török Birodalom
	E	Ajjubida Szultánság

Egyiptomi Török kormányzóság
	M:  1517 és 1914 között az Oszmán-Török Birodalom hűbérállama
	L	Egyiptom

Egyiptomi Brit protektorátus
	M:  1914 és 1953 között a gyarmati rendszer utolsó formája
	L	Egyiptom

Egyiptomi Arab Köztársaság
	M:  1953-tól
	L	Egyiptom

Egyiptom
	M:  Egyiptom térben és időben átfogó tárgyalása (pl. történelme) esetén is használandó
	H	Egyiptomi Arab Köztársaság
		Egyiptomi Brit protektorátus
		Egyiptomi Török kormányzóság
	F	észak-afrikai állam
	E	Aigyptos dioecesis
		Mameluk Birodalom
		Oszmán-Török Birodalom
	X	Burullus-tó
		egyiptológia
		Egyiptomi irodalom

Az egyiptológiában ennél részletesebb álamnév változatok ismeretesek, de információkereső tezauruszban nem szükséges és nem is célszerű tudományos célú terminológiai részletességre törekedni.

2.2.2.4	A város- és megyenevek
A város- és megyeneveket a tezauruszba nem az egységesített földrajzi nevek szabályai szerint vettük föl, mert a jövőbeli automatikus osztályozásra való felhasználás érdekében kerültük a hátravetett értelmezők használatát. Ugyanez vonatkozik számos homonim földrajzi névre is.
Egységesített név	Tezauruszban szereplő név
Sopron	Sopron
Sopron (megye)	Sopron megye
Sopron (vármegye)	Sopron vármegye
Mezőség (bihari)	Bihari mezőség
Mezőség (borsodi)	Borsodi mezőség
Mezőség (erdélyi)	Erdélyi mezőség
Mezőség (moldvai)	Moldvai mezőség

A megyék esetében meg kell különböztetni a külföldi megyéket (pl. Bákó megye) a magyarországi megyéktől. Ezen belül különbséget teszünk a mai magyarországi megyék és az egykori vármegyék között. Ez utóbbiakat ahhoz a Magyarország-deszkriptorhoz rendeltük, amely az adott vármegye vonatkozásában közigazgatásilag releváns. Az R/E relációval feltüntettük, hogy az egyes vármegyék milyen más vármegyébe, ill. mai megyébe alakultak át.
Például:
“Keve vármegye” folytatás nélküli. “Abaúj vármegye” a “Tiszán inneni kerület” része volt, folytatása “Abaúj–Torna vármegye”, mely a “Magyarország 1876-1920 között”, a “Magyarország 1921-1938 között” és a “Magyarország 1938-1941(1944) között” deszkriptorok része, folytatása a “Borsod–Abaúj–Zemplén megye”, mely a “Magyarország 1945(1949)-1983(1989) között” és a “Magyarország 1989-től” (tehát a mai Magyarország) része.

megye
	M:  Közigazgatási terület neve több államban
	H:  Magyarország esetében a "magyarországi megye" használandó
	F	közigazgatási terület
	A	magyarországi megye

magyarországi megye
	M:  II. József 1784-ben megszüntette a vármegye rendszert, s az országot  10 magyarországi és 3 erdélyi körzetre osztotta
	F	megye
	A	Bács–Kiskun megye
		Baranya megye
		Békés megye
		Borsod–Abaúj–Zemplén megye
		Csongrád megye
		Esztergom–Komárom megye
		Győr–Moson–Sopron megye
		Hajdú–Bihar megye
		Heves megye
		Nógrád megye
		Pest megye
		Somogy megye
		Szabolcs–Szatmár–Bereg megye
		Szolnok megye
		Tolna megye
		Vas megye
		Veszprém megye
		Zala megye
	E	vármegye

vármegye
	M:  Történelmi vármegye. Nemesi önkormányzattal rendelkező, nagyobb területű közigazgatási egység a történelmi Magyarországon
	R	magyarországi megye

Keve vármegye
	M:  1392–1551 között önálló vármegye
	X	Délvidék

Abaúj vármegye
	T	Tiszáninneni kerület
	R	Abaúj–Torna vármegye

Abaúj–Torna vármegye
	T	Magyarország 1876–1920 között
		Magyarország 1921–1938 között
		Magyarország 1938–1941(1944) között
	P	Abaújszántó
		Encs
		Erdőhorváti
		Fűzérradvány
		Jászó
		Kassa
		Szikszó
		Telkibánya
	R	Borsod–Abaúj–Zemplén megye
	E	Abaúj vármegye
		Torna vármegye
	X	Abaúji Hegyköz
		Cserehát
		Felföld
		Galyaság
		Tokaj Hegyalja

Borsod–Abaúj–Zemplén megye
	F	magyarországi megye
	T	Magyarország 1945(1949)–1983(1989) között
		Magyarország 1989-től
	P	Cserehát
		Miskolc
		Sárospatak
	E	Abaúj–Torna vármegye
		Borsod vármegye
		Zemplén vármegye

2.2.3	A megjegyzések
A szavakhoz magyarázó szövegként megjegyzések is kapcsolódhatnak. A megjegyzés nem része a lexikai egységnek.
Egyik fajtája, az általános megjegyzés a lexikai egység megállapodásszerű jelentésére, értelmére utal és az  M  betű jelöli.
Például:

Achaia provincia
	M:  Kr. e. 148-ban a Római Birodalom része.   Kr. e. 27-ben választották el Macedonia provinciától. Az ókori Hellas teljes területét így nevezték a görög szigetvilággal együtt Macedonia és Thessalia kivételével

A másik fajtája a lexikai egység használatára utal és a H: betű jelöli. A két fajta magyarázat együtt is előfordulhat.
A használati megjegyzés különösen fontos, mert a lexikai egységgel összefüggő speciális osztályozási tudnivalókat tartalmazza.

Balkán
	M:  Az elnevezés a török balkan (hegység) szóból ered, s a 19. század eleje óta használatos. Az ETO jelzetelés tekintetében a Balkán-félszigetnek felelteti meg
	H:  Csak politikai értelemben használandó. Földrajzi tárgykör esetén a "Balkán-félsziget" használandó

Bosznia
	M:  A történelmi, ill. földrajzi Bosznia
	H:  Bosznia térben és időben átfogó tárgyalása (pl. történelme, földrajza, néprajza, geológiája) esetén használandó. 1878–1918, továbbá 1918 után a "Jugoszlávia", ill. a "Bosznia és Hercegovina" használandó

Bosznia és Hercegovina
	M:  1878–1918 között osztrák tartomány, 1918–1992 után Jugoszlávia része, utána független állam (Bosznia–Hercegovinai Köztársaság)
	H:  Az 1878 utána politikai alakulat történelme, politikai és etnikai helyete stb. esetén használandó

Danzig szabadváros
	M:  1919–1945 között
	H:  az 1919 előtti és 1945 utáni Danzig, Gdansk esetén a "Gdansk város" használandó

Egyesült Líbiai Királyság
	M:  1951 és 1969 között
	H:  Csak akkor használjuk, ha a dokumentum ennek a korszaknak Líbiájával foglalkozik. A mai Líbia esetén a "Líbia" használandó

Gdansk város
	M:  Danzig, Danszka. 1308-ban a Német Lovagrend birtokába került, 1358-tól tagja volt a Hanza-városok szövetségének, 1454-ben Lengyelországhoz csatolták, 1793-ban Poroszországhoz került, 1919–1939 között szabadváors, majd a Német Birodalom része 1945-ig
	H: Az 1919–1938 közötti Danzig, Gdansk esetén a "Danzig szabadváros" használandó

Horvátország
	M:  Az 1723–1876 közötti magyar, és az 1992 utáni közigazgatás szerint. Közigazgatási beosztás: 20 megye (zupanije) és a főváros
	H:  1920–1992.01.15-ig lásd "Jugoszlávia". Horvátország térben és időben átfogó tárgyalása (pl. történelme) esetén is használandó

Jemen
	M:  1989 szeptembere után. Államformája 1989 szeptembere után köztársaság. Közigazgatási beosztás: 11 kerület (liwa`)
	H:  Korábban lásd "Dél–Jemen" vagy "Észak–Jemen"

Kongó
	M:  Kongói Demokratikus Köztársaság 1997.05.17. után. Korábban Zaire
	H:  A Kongó-vidék térben és időben átfogó történelmi, politikai, gazdasági tárgyalása esetén is használandó. A Kongó-vidék átfogó földrajzi, geológia, biológiai tárgyalása esetén a "Kongó-medence"  használandó

Kongói Köztársaság
	M:  1969.12.31–1991.06.10. között Kongói Népi Köztársaság. Közigazgatási beosztás: 9 körzet (région)
	H:  Csak akkor használandó, ha a dokumentum ennek a korszaknak az államával foglalkozik. A mai állam esetén a "Kongói Köztársaság" haználandó. A Kongó-vidék térben és időben átfogó történelmi, politikai, gazdasági tárgyalása esetén a "Kongó", átfogó földrajzi, geológia, biológiai tárgyalása esetén pedig a "Kongó-medence"  használandó

Kongói Népi Köztársaság
	M:  1969.12.31–1991.06.10. között Kongói Népi Köztársaság
	H:  Csak akkor használandó, ha a dokumentum ennek a korszaknak az államával foglalkozik. A mai állam esetén a "Kongói Köztársaság" használandó. A Kongó-vidék térben és időben átfogó történelmi, politikai, gazdasági tárgyalása esetén a "Kongó", átfogó földrajzi, geológia, biológiai tárgyalása esetén pedig a "Kongó-medence"  használandó

Líbia
	M:  Jelenleg Líbiai Arab Szocialista Népi Közösség. 24 városi körzet a közigazgatási beosztás
	H:  Líbia térben és időben átfogó tárgyalása (pl. történelme) esetén is használandó. Ha a dokumentum a korábbi államalakulatokról (Egyesült Líbibi Királyság, Líbia olasz gyarmat stb.) szól, a megfelelő deszkriptorral kell osztályozni

Líbiai olasz gyarmat
	M:  (1912)1919–1951 között olasz gyarmati állam
	H:  Csak akkor használjuk, ha a dokumentum ennek a korszaknak Líbiájával foglalkozik. A mai Líbia esetén a "Líbia" használandó

Madagaszkár
	M:  1960.06.26-tól független állam. 1960–1975 között Malgas Köztársaság. Közigazgatási beosztás: 6 tartomány (province)
	H:  Földrajzi, élettudományi dokumentumok esetén a "Madagaszkár-sziget" használandó

Madagaszkár-sziget
	H:  Földrajzi, élettudományi dokumentumok esetén használandó

megye
	M:  Közigazgatási terület neve több államban
	H:  Magyarország esetében a "magyarországi megye" használandó

Moldova
	M:  1991.08.27-ig lásd Szovjetúnió. Besszarábiában és a Dnyeszteren túli területen alakult állam
	H:  Moldva és Moldova térben és időben átfogó tárgyalása (pl. történelme) esetén a "Moldva" használandó

Moldva
	M:  A Kárpátok és a Prut közötti országrész Romániában. Történelmileg a mai Moldovával (Beszarábia) együtt a 14–17.. században alkotott egy fejedelemséget
	H:  Moldva (és Moldova) térben és időben átfogó tárgyalása (pl. történelme) esetén is használandó

Monaco
	M:  Monacói hercegség
	H:  Mind a politikai, mind a gazdasági, mind az urbanisztikai dokumentumok ezzel a deszkriptorral osztályozandók

monarchia
	M:  Egyeduralom; az uralkodó személyes életfogytiglani és öröklődő hatalmán alapuló államforma
	H:  Nem tévesztendő össze az Osztrák–Magyar monarchiával

Németország
	M:  Térben és időben Németország egésze, beleértve a Német Szövetségi köztársaságot
	H:  Németország térben és időben átfogó tárgyalása (pl. történelme) esetén is használandó

Panama csatorna
	H:  A műszaki–építészeti létesítmény osztályoására használandó. Gazdasági és gazdaságpolitikai kérdések esetén a "Panama csatornaövezet" használandó

Panamai csatornaövezet
	M:  1999.12.31-től panamai fennhatóság alá került
	H:  A csatorna, mint műszaki és építészeti létesítmény osztályozására a "Panama-csatorna" használandó

Ókori Görögország
	M:  A görög városállamok összessége .Kb. i. e. 2200/2000 és i. e. 146 között. Beleértve az antik görög kultúrát és városállamokat
	H:  Korszakfogalomként is használható ("Ókori Görögország kora")

Salvador
	H:  Az urbanisztikai, szorosan a várossal összefüggő kérdések osztályozására a "Salvador város" használandó.  Az álammal, politikával és gazdasággal összefüggő kérdések esetén használandó

Salvador város
	H:  Az urbanisztikai, szorosan a várossal összefüggő kérdések osztályozására használandó.  Az álammal, politikával és gazdasággal összefüggő kérdések esetén a "Salvador" használandó

San Marino
	M:  San Marino Köztársaság. Kr. u. 301-ben alapították.   A világ legrégebbi köztársasága
	H:  Mind a politikai–gazdasági, mind az urbanisztikai dokumentumok ezzel a deszkriptorral osztályozandók

Santa Fe
	H:   A "Fe" névrész nem "Fé"

Szerbia
	M:  1918-ig, ill. 1994-től
	H:  1918–1994 között lásd "Jugoszlávia"

Szingapúr
	H:  Az állam osztályozására használandó. Az urbanisztikai, szorosan a várossal összefüggő kérdések esetén a "Szingapúr város" használandó

Szingapúr város
	H:  Az urbanisztikai, szorosan a várossal összefüggő kérdések osztályozására használandó.  Az álammal, politikával és gazdasággal összefüggő kérdések esetén a "Szingapúr" használandó

Szlovákia
	M:  1918–1938 és 1945–1994 között lásd "Csehszlovákia".
	H:  Az 1938–1945 közötti Szlovák Állam esetén is használandó

táj
	M:  Földrajza, hövényzete stb. alapján egységes vagy összefüggő terület, tájegység, vidék, környék
	H:  Testi tájak esetében lásd "tájanatómia"

Zaire
	M:  Zaire Köztársaság. Kongó 1971.10.27–1997.05.17. közötti neve
	H:  Csak akkor használjuk, ha a dokumentum ennek a korszaknak az államával foglalkozik. A mai Zaire  esetén a "Kongó" használandó. A Kongó-vidék térben és időben átfogó történelmi, politikai, gazdasági tárgyalása esetén a "Kongó", átfogó földrajzi, geológia, biológiai tárgyalása esetén pedig a "Kongó-medence"  használandó

2.2.4	A homonimák kezelése
A lexikai egységek között előfordulhatnak többjelentésű kifejezések (homonimák, poliszémák). A homonimák egy részét nemdeszkriptorként vettük föl, és róluk VAGY–kapcsolatban utaltunk a releváns deszkriptorokra. Ezt a megoldást akkor választottuk, ha a homonim kifejezéssel jelölt különböző fogalmakat más-más kifejezéssel is megadhattuk.

Santa Cruz
	LV	Santa Cruz körzet
		Santa Cruz megye
		Santa Cruz tartomány
		Santa Cruz város, Arg.
		Santa Cruz város, Bol.
		Santa Cruz város, Calif.
		Santa Cruz város, Ch.
		Santa Cruz-folyó

A “Santa Cruz” homonima helyett vagy a “Santa Cruz körzet”, vagy a “Santa Cruz megye”, vagy a “Santa Cruz tartomány”, vagy az argentinai “Santa Cruz város, Arg.” stb. használandó.
A homonimák más részénél valamelyik fogalom esetén meg kellett őrizni a homonim kifejezést, mert erőltetés nélkül nem lehetett a fogalmat másként megnevezni. Ebben az esetben az ≠ jelű (lásd még más értelemben) relációval jelöltük a homonim kifejezés és a más kifejezéssel megadott fogalmak közötti kapcsolatot.

gyarmatbirodalom
	F	állam
		újkori állam
	E	gyarmatosítás
	≠	Gyarmat

Hévíz
	M:  Hévíz település
	T	Zala megye
	≠	Olthévíz
		termálvíz
A hévíz homonima, jelentheti a zala megyei “Hévíz” , vagy az “Olthévíz” települést, vagy lehet “termálvíz”.

2.4	A tezauruszcikk
2.4.1	Deszkriptor- és nemdeszkriptorcikk

A tezauruszban vezérszói helyzetben — azaz a tezauruszcikk élén — minden szó a betűrendnek megfelelő helyen jelenik meg. Az alábbiakban néhány tezauruszcikk látható a vezérszavak betűrendjében:

Arad vármegye	vezérszó
	M:  Az 1877. I. tc. Zaránd vármegye egy részét hozzá csatolja
	T	Magyarország 1876–1920 között	általános megjegyzés
		Tiszántúli kerület
	P	Arad
		Borosjenő	kapcsolódó lexikai egységek
		Borossebes
		Gyorok
		Máriaradna
		Nagyhalmágy
		Pankota
		Világos
		Zarándbánya
	R	Arad megye
	E	Zaránd vármegye
	X	Aradi Hegyalja
		Fehér-Körös völgye
		Tiszántúl

Akkád Birodalom
	M:  Kr. e. 2350–2230 között Mezopotámiában
	HV	Akkád
	F	ókori állam
	P	Akkád város
	R	Óbabiloni Birodalom
	X	Kaldea

Akkád város
	M:  Az akkád birodalom fővárosa volt. Nevét a népről kapta, a birodalmat pedig róla nevezték el
	HV	Akkád
	T	Akkád Birodalom

Közép-Kelet
	L&	Afganisztán
		Irán

Erdélyi-Alpok
	L	Déli-Kárpátok
A tezauruszcikk betűrendi helyét a cikk élén álló, balra kiugró, félkövéren megjelenített vezérszó határozza meg.
Példa a tezauruszcikk “olvasására” az “Akkád Birodalom” esetén: 
Az “Akkád Birodalom” az általános megjegyzés szerint Kr. e. 2350–2230 között Mezopotámiában létezett, az ókori állam egyik fajtája, része az “Akkád város” (ezt fejezi ki az “Akkád város” partitív kapcsolata), folytatása az ”Óbabiloni birodalom”, egyéb összefüggésben áll “Kaldea” vidékével.
A vezérszó lehet deszkriptor vagy nemdeszkriptor. A deszkriptorok és a nemdeszkriptorok a tezauruszcikkek élén (vezérszói helyzetben) félkövéren íródtak.
A nemdeszkriptorok a deszkriptorok szinonimái vagy szinonímiának tekintett (ún. kváziszinonim) kifejezései.
Például az “Erdélyi Alpok” nemdeszkriptor helyett a “Déli-Kárpátok” használandó.
A “Közép-Kelet” nemdeszkriptor helyett az “Afganisztán” és az “Irán” deszkripotorok használandók együttesen.
A 2.2.4 fejezetben szereplő “Santa Cruz” nemdeszkriptor helyett vagy a “Santa Cruz körzet”, vagy a “Santa Cruz megye”, vagy a “Santa Cruz tartomány”, vagy az argentinai “Santa Cruz város, Arg.” stb. használandók.
Minden vezérszóhoz kapcsolódó kifejezés egyszer vezérszóként is előfordul a tezaurusz megfelelő betűrendi helyén. 
Például az “Akkád Birodalom” tezauruszcikkében kapcsolódó kifejezésként szereplő “Óbabiloni Birodalom” vezérszóként az alábbi tezauruszcikk élén szerepel:

Óbabiloni Birodalom
	M:  Kr. e. 1750–1595 között
	HV	Babilon
	F	Babiloni Birodalom
	R	Asszír Birodalom
	E	Akkád Birodalom
		Sumer Birodalom

2.4.2	A kapcsolatok
A vezérszó kapcsolatait a kapcsolat fajtájától függően különféle jelek (relációjelek) jelölik. Ezek a következők:

Nemdeszkriptor–deszkriptor kapcsolatok
A nemdeszkriptorok olyan kifejezések, melyek helyett a hozzájuk kapcsolt deszkriptort ill. deszkriptorokat (a kitüntetett szinonímiákat vagy kváziszinonimáikat) kell osztályozásra használni.
Lásd/Helyett kapcsolat
L	A jelet követő deszkriptor a vezérszó kitüntetett szinonimája vagy kváziszinonimája (szinonimának tekintett kifejezése). A vezérszó ilyenkor mindig nemdeszkriptor, azaz nem kitüntetett szinonima vagy kváziszinonima.
–	Speciális csoportképző funkciója van, amikor egy közel azonos humángeográfiai terület koronként változó államformáit kell együtt tartva kezelni (pl. Pfalz grófság, -hercegség, -főhercegség, -választófejedelemség, -királyság, -szövetségi állam és végül Rajna–Pfalz). Ugyanezen reláció teszi lehetővé a nagy nyelvterületek, a különféle szakmai iskolák terminológiai különbségeinek, a történeti névváltozatoknak, a nyelvi változatoknak a szakmailag korrekt, s minimális információvesztéssel járó együttartását

Pfalzi Palotagrófság
	L	Pfalz

H	Az előbbi kapcsolat fordítottja: a jelet követő nemdeszkriptornak a vezérszó a kitüntetett szinonimája vagy kváziszinonimája.

Pfalz
	H	Pfalzi Palotagrófság

Lásd ÉS–/Helyett ÉS–kapcsolat
L&		 jelet követő deszkriptorok együttesen a vezérszó kitüntetett kváziszinonimái (és–kapcsolat). Egy nemdeszkriptort legfeljebb három deszkriptor helyettesíthet
Például:

Magyar-középhegység
	L&	Dunántúli-középhegység
		Északi-Középhegység

H&	Az előbbi kapcsolat fordítottja: a jelet követő nemdeszkriptornak a vezérszó az egyik kitüntetett szinonim kifejezése (együtt más kitüntetett szinonim kifejezésekkel és–kapcsolatban).
Például:

Dunántúli-középhegység
	H&	Magyar-középhegység

Lásd–VAGY/Helyett VAGY
LV	A jelet követő deszkriptorok valamelyike a vezérszó kitüntetett szinonimája vagy kváziszinonimája (vagy–kapcsolat).
Például:
–	Az anyaország és a gyarmatok, a diaszpórák, a nagy nyelvterületek névadási gyakorlatából fakadó homonimák kezelését teszi lehetővé.
–	Például:
Homonima lehet a földrajzi névkülönféle történelmi és közigazgatási használata.

Akkád
	LV	Agade város
		Akkád Birodalom
		Akkád tartomány
		Akkád város

Amazonas
	LV	Amazonas megye
		Amazonas szövetségi állam
		Amazonas szövetségi terület
		Amazonas-folyó

Homonima lehet földrajzi név és szakkifejezés.

határsáv
	LV	államhatár
		határőrség
		Határőrvidék

Homonima lehet geomorfológiai név és geomorfológiai név.

Hortobágy
	LV	Hortobágy puszta
		Hortobágy völgye
		Hortobágy-folyó
		Hortobágyfalva
		Szebeni Hortobágy-folyó

Jura
	LV	Jura földtörténeti kor
		Jura-hegység
		Jura-Alpok
		Jura kanton

HV	Az előbbi kapcsolat fordítottja: a jelet követő nemdeszkriptor a vezérszó az egyik lehetséges (vagylagosan választható) kitüntetett szinonimája vagy kváziszinonimája.
Például:

Hortobágy puszta
	HV	Hortobágy

Deszkriptorok közötti kapcsolat
A deszkriptorok között feltüntetett kapcsolatok a tezaurusz használóját támogatják abban, hogy megtalálja mindazokat a kifejezéseket, melyeket a tárgykör jellemzésére esetleg felhasználhat. A kapcsolatok alapján tágabb vagy szűkebb tárgykör választható, rokon értelmű tárgykör választható, vagy egyéb értelemben finomítható a tárgykör leírása.

Generikus (nem–faj) kapcsolat

F	A jelet követő deszkriptor jelentése a vezérszóénál általánosabb.
–	Ebben a relációban nyílik lehetőség a tulajdonnévi földrajzi nevek és a geológiai/geomorfológiai általános nevek közötti kapcsolat megteremtésére, amit az ETO a földrajzi segédtáblázatban és az 55-ös, Földtudományok főtáblázatban egymástól elválasztva, és egymástól függetlenül tudott kezelni. A földtudományok fogalmain keresztül kapcsolódnak be mindezen felül a földrajzi nevek a természettudományok fogalomkészletébe, a történelemföldrajzi nevek pedig e társadalomtudományok fogalomkészletébe
Például:

Huszt
	F	királyi szabadalmazott bányaváros
		koronaváros

János-hegy
	F	magyaroszági hegy
	T	Budai-hegység

A	A	jelet követő deszkriptor jelentése a vezérszóénál speciálisabb.
Például:

koronaváros
	F	Huszt

Partitív (egész–rész) kapcsolat

T	A T az egészet jelöli (a vezérszóval szemben, mely a részt jelöli).
–	Itt nyílik speciális lehetőség a földrajzi terület közigazgatási szerkezetének a kifejezésére, de ugyanilyen fontos egy-egy földrajzi terület geomorfológiai összetettségének a fogalmi tükrözése szempontjából is.
Például:

Huszt
	F	királyi szabadalmazott bányaváros
		Koronaváros
	T	Máramaros vármegye

Fertő-vidék
	H	Fertő
	T	Kisalföld
	X	Moson vármegye
		Sopron vármegye

P	A P a részt jelöli (a vezérszóval szemben, mely az egészet jelöli)
Például:

Máramaros megye
	P	Huszt

Előzmény/előfeltétel/kiindulás –Folytatás/rezultáns/következés kapcsolat

R	Az R a következést, valami által meghatározottat (okozatot, következményt, célt, hatást, eredményt, terméket, továbbá rendeltetést, illetve tevékenység vagy hatás tárgyát) jelöli (a vezérszóval szemben, mely az okot, indítékot, eredetet, továbbá eszközt, illetve a valamire irányuló tevékenységet, hatás előidézőjét jelöli).
–	Egymást váltó államformákat, birodalmakat, röviden a földrajzi területen, mint szitéren zajló történeti folyamatokat képes kifejezni
Például:

Jugoszlávia
	M:  1994-ig. 1992.04.27-től csak két tagköztársaság alkotja
	F	balkáni állam
	T	Kisantant
	R	Bosznia–Hercegovina
		Horvátország
		Macedónia
		Montenegró
		Szerbia
		Szlovénia

E	Az E az előfeltételt, ami valamit meghatároz (okot, indítékot, eredetet, továbbá eszközt, illetve a valamire irányuló tevékenységet, hatás előidézőjét) jelöli (a vezérszóval szemben, mely az okozatot, következményt, célt, hatást, eredményt, terméket, továbbá rendeltetést, illetve tevékenység vagy hatás tárgyát jelöli).
Például:

Bosznia–Hercegovina
	M:  1878–1918 között “Bosznia és Hercegovina” néven osztrák tartomány, 1918–1992 után Jugoszlávia része, utána független állam (Bosznia–hercegovinai Köztársaság)
	H:  Az 1878 utána politikai alakulat történelme, politikai és etnikai helyete stb. esetén használandó.
	F	balkáni állam
	T	Balkán
	P	Sarajevo
	E	Bosznia
		Jugoszlávia

Rokonsági (egyéb) kapcsolat

X	A jelet követő deszkriptor a vezérszóval egyéb, a tezauruszban lényegesnek tekintett kapcsolatban áll.
Például:

Fertő-vidék
	H	Fertő
	T	Kisalföld
	X	Moson vármegye
		Sopron vármegye

“Lásd más értelemben” kapcsolat
szem	látószerv  értelemben
	M:  Látószerv
	H:  Termés szeme esetén a “mag“ használandó
	≠	mag

2.4.3	A kapcsolatok (a relációjelek) sorrendje:

H/L
H&/L&
HV/LV
F
A
T
P
R
E
X
≠

A kapcsolattípuson belül a kapcsolódó lexikai egységek betűrendben következnek.
Ismétlődő kapcsolatok esetén csak az első kapcsolódó lexikai egység előtt szerepel a relációjel.

2.4.4	A kapcsolatok megfelelői felhasználói szinten

A relációkat az alábbi szöveges formában fejezhetjük ki természetes nyelven:

Szabványos	Felhasználóbarát
jelölés	megfogalmazás

L	=	Lásd szinonimáját
L	=	Lásd még
LV	=	Lásd vagy

F	=	Lásd még általánosabban:	
A	=	Lásd még speciálisabban	
T	=	Lásd még átfogóbban:	
P	=	Lásd még részletesebben:	
R	=	Lásd még folytatását	
E	=	Lásd még előzményét	
X	=	Lásd még egyéb összefüggésben:	

H	=	Lásd szinonimáját
H	=	Lásd még
HV	=	Lásd vagylagosan

≠	=	Más értelemben lásd

3.	A szógyűjtés és a szókincs kérdése
Minden kifejezést igyekeztünk fölvenni, amely a hazai információkeresési, továbbá osztályozási/indexelési (tárgyszavazási, “szakozási”) gyakorlatban használatos.

–	Alapszókincsnek az ETO középkiadást tekintettük, ami a történelmi változások, a szakmai fejlődés függvényében bővült az ETO teljes kiadás állománya felé.
–	A források jegyzékét átnézve joggal kérdezheti a felhasználó, hogy a deszkriptor/nem deszkriptor döntés nem jelenti-e a források rangsorolását. Természetesen nem, hiszen lehetőleg a magyar szakmai kiadványokban, térképeken, felsőoktatási tankönyvekben található, szakmailag kiérlelt, általános magyar használatban elterjedt alakok mellett döntöttünk, hacsak valamilyen lényeges szempont nem igényelt más megoldást.
–	A tezauruszb nem a teljesség igényével tartalmazza a földrajzi nevekeet. Első lépésként csak a fontosabbnak ítélt földrajzi neveket vettük be. Az osztályozási gyakorlat során további lexikai egységekkel egészülhet ki.
4.	A tezaurusz készítése és tárolása
A tezaurusz kialakításához a már eddig elkészült magyar nyelvű tezauruszok szókincsét és a NEKTÁR adatbázisrendszerben a DOBIS/LIBIS adatbáziskezelő rendszer mutatójában szereplő kifejezéseket használtuk föl, kiegészítve önálló szógyűjtéssel. A tezaurusz történetét az “OSZK tezaurusza és a Köztaurusz” című tanulmány tartalmazza [Könyvtári Figyelő, 2001. 1. szám, p. 11–40., ill. http://www.oszk.hu/teztort.html].
A 0.0 változat alapján, próbaosztályozásokkal és kiegészítő szógyűjtéssel, elsősorban a résztvevő megyei közművelődési könyvtárak meglévő lexikai egységeinek fölhasználásával alakul ki az 1.0 változat, melyet az üzemszerű osztályozáshoz használni kezdtek. A tapasztalatok beépültek a 2.0 változatba.
A tezauruszt használó könyvtárak az együttműködő karbantartás webes felületén keresztül kérhetik a módosításokat, melyet a központi szerkesztőségben naprakészen feldolgozva ugyanezen a felületen keresztül megválaszolnak. Ilyen módon a változásokat mind az együttműködő könyvtárak, mind a szakmai nyilvánosság figyelemmel kísérheti. Az együttműködő karbantartás felülete a következő helyen érhető el:
http://gaia.mvkkvar.hu/kozt/
A tezauruszok a következő helyeken tölthetők le a webről:
http://www.oszk.hu/ujdonsagok/
http://gaia.mvkkvar.hu/
Az állományon belüli tezauruszkapcsolatok ellentmondásmentességének ellenőrzését az 1.0 változat esetében az ARIEL STÚDIÓ BT (1026 Budapest, Nyúl u. 14.) RELEX szótári ellenőrzőrendszere biztosította. A 2.0 változat a RELEX AB szótári adatbáziskezelőrendszerével készült.
A 0.0 változat 1999. június 30-án készült el. Az 1.0 változat 2000. december 1-én, a 2.0 változat 2001. november 1-én készült el.
A tezaurusz készítéséhez és karbantartásához az ARIEL STUDIO Bt. RELEX AB tezauruszszerkesztő programrendszerét használtuk.
A készítés helye:
Országos Széchényi Könyvtár Informatikai igazgatósága
Ungváry Rudolf főszerkesztő
1827 Budapest, I., Budavári Palota F. épület 612. szoba.
Tel.: (1) 224–3738
Drótposta: RUDI@OSZK.hu
Források 1.
Tezauruszok, osztályozási rendszerek
ETO	Egyetemes Tizedes Osztályozás. Segédtáblázatok. Teljes kiadás. – Budapest : Szabványkiadó, 1980.
KAR	Kartográfiai tezaurusz I. / [közread. a] Kartográfiai Vállalat – Földmérési Intézet ; [Összeáll. Sebők László]. – Budapest   : Kartográfiai Vállalat – Földmérési Intézet, 1985. – 190 + 48 p.
MSZ	Országnevek kódjai. MSZ EN 23166:1995. – Budapest: Magyar Szabványügyi Hivatal, 1995. 25 p.
OSZT	Osztaurusz : Periodika osztályozási rendszer és tezaurusz / [összeállította Ungváry Rudolf] ; [közread. az] Országos Széchényi Könyvtár. – Budapest, OSzK, 1990. – XV, 131 p.
OSZK	OSZKÁR tezaurusz :.Műszaki, mezőgazdasági, természettudományi és gazdasági fogalmak makrotezaurusza a Műszaki Könyvtárak Osztott Katalogizálási Rendszere számára. 3.1 változat / Összeáll. Ungváry Rudolf ; [kész. az OSZKÁR (Műszaki Könyvtárak Osztott Katalogizálási Rendszerének) központi szerkesztőségében]. – Budapest : OMIKK, 1999. – XV, 481 p. ; 29 cm
VID	Videotezaurusz : Film- és videodokumentumok osztályozási rendszere / [összeáll. Bánki Zsolt és Ungváry Rudolf] ; [kész. az Országos Széchényi Könyvtár Fejlesztési Osztályán és Kortörténeti Különgyűteményében]. – Budapest : OSZK, 1996.
Források 2.
Egyéb források 1.
ÁLL		Állam- és jogtudományi enciklopédia / Fősz. Szabó Imre. – Budapest : Akadémiai K., 1980.
CAM		Cambridge enciklopédia. – Budapest ; Paris : Librairie Larousse ; Akadémiai K., 1991.
HAD		Haditechnikai kislexikon. –. Budapest : Zrínyi K., 1971.
IDSZÓT	Idegen szavak és kifejezések szótára
KAT		Katonai lexikon / Fősz. Damó László. – Budapest : Zrínyi K., 1985.
VIL		Világpolitikai kislexikon / Szerk. Bognár Imre. 2. kiad. – Budapest : Kossuth, 1978.
VILIRLEX	Világirodalmi lexikon

Egyéb források 2.
Afrika és a Közel-Kelet földrajza. szerk Probáld Ferenc. – Bp. : ELTE Eötvös Kiadó, 1966.
Általános természetföldrajz.  szerk Borsy Zoltán. – Bp. : Nemzeti Tankönyvkiadó, 1933.
Ázsia, Ausztrália és Óceánia földrajza. szerk. Probáld Ferenc és Horváth Gergely. – Bp. : ELTE Eötvös Kiadó, 1998.
Bibliai lexikon. hrsg. Herbert Haag, Bp. : Szent István Társulat, 1989
Britannica CD [elektr. dok.]. Version 2.0.,  Chicago, IL : Encyclopćdia Britannica, c1995
Britannica Hungarica : világenciklopédia. [főszerk. ... Halász György] – 1–18. kötet, Budapest : Magyar Világ, 1994/2001
Brockhaus Enzyklopädie. Bd. 1–24. – 19., völlig neu bearb. Aufl. – Mannheim : Brockhaus, 1986/1994
Cartographia Világatlasz. [szerk.biz. Radó Sándor et al.] – Budapest : Kartográfiai Váll., 1961.
	[szerk.biz. Papp–Váry Árpád et al.] – Budapest : Cartographia, 2000.
Európa regionális földrajza. szerk. Probáld Ferenc. – Bp. : ELTE Eötvös Kiadó, 2000.
Földrajzi fogalmak kisszótára. szerk. Dr. Lehmann Antal és Dr. Vuics Tibor, Bp. : Tankönyvkiadó, 1992.
Grosser Bildatlas zur Bibel. Johan H. Negenman, Gütersloh, 1969.
Gyalay Mihály. Magyar igazgatástörténeti helységnévlexikon, 1723–1989., 1–2. köt. – Bp. : Egeler Kft. , 1997 (gyal)
Hunfalvy János. A magyar birodalom földrajza. Bp. (hun)
Keresztyén bibliai lexikon, 1–2. köt. szerk. Bartha Tibor. – Budapest : Kálvin, 1993/95.
Kiss Lajos. Földrajzi nevek etimológiai szótára. – 2. jav. és bőv. kiad. – Bp. : Akadémiai K. , 1997 (fnesz)
Kós Károly, Szentimrei Judit, Nagy Jenő. Kászoni székely népművészet. – Bukarest : Kriterion, , 1972. (kaszn)
	 Szilágysági magyar népművészet. – Bukarest : Kriterion, 1974. (szmn)
	 Kis-Küküllő vidéki magyar népművészet. – Bukarest : Kriterion, 1978. (kszn)
	Moldvai csángó népművészet. – Bukarest : Kriterion, 1981. (mcsn)
Kósa László, Filep Antal. A magyar nép táji–történeti tagolódása. – Bp. : Akadémiai K., 1975. (kf)
Magyar helységnév-azonosító szótár .szerk. Lelkes György. – 2., bőv. és jav. kiad. – Baja : Talma, 	1998 (mhnt)
Magyar nagylexikon 1–12. köt. [a szerk. vezetői ... Élesztős László, Rostás Sándor]. – Bp. : Akadémiai K., 1993/2001.
Magyar néprajzi lexikon, 1–5. köt. főszerk. Ortutay Gyula. – Bp. : Akadémiai K., 1977/1982 (mnl)
Magyarország kistájainak katasztere, I–II. köt. szerk. Marosi Sándor és Somogyi Sándor. – Bp. : MTA, 1990. (mkk)
Ókori lexikon, 1–2. Köt. szerk Pecz Vilmos. – Budapest : Franklin-Társulat, 1902
Révai nagy lexikona. Hasonmás kiadás. – 1–21. Kötet. – Szekszárd : Babits, 1992/1996. (rnl)
Tarisznyás Márton. Gyergyó történeti néprajza. – Bukarest : Kriterion, 1982. (tm)
Történelmi világatlasz [... kész. Bardócz Lászlóné et al.] – Budapest : Cartographia, 2001.
Visky Károly. Etnikai csoportok, vidékek, Bp. : Akadémiai K., 1938. (A magyar nyelvtudomány kézikönyve, I/8.) (vk)
Webster's new geographical dictionary. Springfield, Mass. : Merriam–Webster, c1988.

TEZAURUSZ FŐRÉSZ

`ajmán
	T	Arab Emírségek

`Erec Izrael
	L	Izrael

`s-Gravenhage
	L	Hága

`s-Hertogenbosch
	M:  Hieronymus Bosch szülővárosa
	H	Bois le Duc
		Den Bosch
		Hertogenbosch
		Herzogenbusch
	T	Észak-Brabant

Aarau
	T	Aargau

Aargau
	T	Svájc
	P	Aarau
		Baden város

Abakán
	T	Hakaszföld

Abashiri
	T	Hokkaido-sziget

Abaúj vármegye
	Forrás:  gyal(193)
	T	Tiszáninneni kerület
	R	Abaúj-Torna vármegye

Abaúj-Torna vármegye
	Forrás:  gyal(323)
	T	Magyarország 1876-1920 között
		Magyarország 1921-1938 között
		Magyarország 1938-1941(1944) között
	P	Abaújszántó
		Encs
		Erdőhorváti
		Fűzérradvány
		Jászó
		Kassa
		Szikszó
		Telkibánya
	R	Borsod-Abaúj-Zemplén megye
	E	Abaúj vármegye
		Torna vármegye
	X	abaúji Hegyköz
		Cserehát
		Felföld
		Galyaság
		Tokaj Hegyalja

abaúji Hegyköz
	Forrás:  kf(116)
	HV	Hegyköz
	T	Felföld
	P	Fűzérradvány
		Károlyi-uradalom
	X	Abaúj-Torna vármegye

Abaújszántó
	Forrás:  hun(611)
	T	Abaúj-Torna vármegye
		Tokaj Hegyalja

Abbászida Kalifátus
	M:  Az Abbászida arab dinasztiából kerültek ki a bagdadi kalifák 750-1258 között. Politikai hatalom nélküli vallási vezetők voltak Kairóban 1261-1517 között
	F	Bagdadi Kalifátus
		kalifátus
	R	Almoravida Birodalom
		Fatimida Kalifátus
		Szeldzsuk-török Szultánság
	E	Omajjád Kalifátus

Abeokuta
	T	Ogun szövetségi állam

Aberdeen
	T	Közép-Skócia északi része

Abesszin-árok
	H	Avas-árok
	T	Afrikai-árokrendszer
		Északkelet-Afrika

Abesszínia
	L	Etiópia

Abházia
	T	Grúzia

Abia szövetségi állam
	T	Nigéria
	P	Umuahia

Abitibi-tó
	F	észak-amerikai tó
	X	Kanada

Abo és Björneborg
	L	Turku és Pori

Abosfalva
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	T	Kis-Küküllő mente
		Kis-Küküllő vármegye

Ábrahámhegy
	T	Veszprém megye

Ábrahámpikfalva
	Forrás:  gyal(792.823)
	T	Szepesi lándzsások kerülete

Abrudbánya
	Forrás:  gyal(355)
	T	Alsó-Fehér vármegye
	X	bányaváros

Abruzzi régió
	T	Olaszország

Abruzzók
	T	Középső-Appenninek

Abu Dhabi
	L	Abú Zabí

Abú Zabí
	H	Abu Dhabi
	F	főváros
	T	Arab Emírségek

Abuja
	F	főváros
	T	Federal Capital territory

Accra
	F	főváros
	T	Accra fővárosi terület

Accra fővárosi terület
	T	Ghána
	P	Accra

Achaia
	LV	Achaia provincia
		Achaia városállam

Achaia megye
	T	Peloponnészosz tartomány

Achaia provincia
	M:  Kr. e. 148-ban a Római Birodalom része.   Kr. e. 27-ben választották el Macedonia provinciától. Az ókori Hellas teljes területét így nevezték a görög szigetvilággal együtt Macedonia és Thessalia kivételével
	HV	Achaia
	T	Római Birodalom

Achaia városállam
	M:  A majdani római provinciával ellentétben csak a városállam területének a neve
	HV	Achaia
	F	ókori Görögország

Aconcagua
	F	dél-amerikai hegycsúcs
	T	Argentin-chilei-Andok
	X	Argentína

Aconcagua tartomány
	T	Chile

Acre szövetségi állam
	T	Brazília
	P	Río Branco

Ács
	Forrás:  kf(68)
	T	Bársonyos
		Komárom vármegye

Ad Dawhah
	H	Doha
	T	Katar

Ada
	Forrás:  gyal(821)kf(186)
	T	Bács-Bodrog vármegye
		Tiszamente

Ada Kále
	F	dunai sziget

Adamaoua
	L	Adamaua-fennsík

Adamaua-fennsík
	H	Adamaoua
	F	vulkáni fennsík
	T	Felső-Guinea

Adamawa szövetségi állam
	T	Nigéria
	P	Yola

Ádámos
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	T	Kis-Küküllő mente
		Kis-Küküllő vármegye

Addis Abbeba
	F	főváros
	T	Shewa régió

Adelaide
	T	South Australia

Ádeni-öböl
	F	interkontinentális beltenger
	T	Arab-tenger

Adige-völgyi-Alpok
	T	Déli-Mészkőalpok

Adigeföld
	T	Krasznodar tartomány

Adirondack-hegység
	T	Appalache-hegység

Adma
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie,  Ókori lexikon, Haag Bibliai lexikon
	T	palesztinai Pentapolisz

Adorján
	Forrás:  gyal(821)kf(186)
	T	Csongrád vármegye
		Tiszamente

Adriai-tenger
	F	intrakontinentális beltenger
	T	Földközi-tenger
	X	Isonzo
		Otrantói-szoros
		Pó

adriai-tengeri sziget
	F	dél-európai sziget
	A	Brac
		Cres
		Hvar
		Krk
		Mljet
		Rab-sziget
		Susak

Adzsaria
	T	Grúzia

Aegyptus
	M:  Egyiptom legáltalánosabban használt ó- és középkori latin neve
	L	Aegyptus provincia

Aegyptus provincia
	M:  A legáltalánosabb ókori neve a görög név latinos változata. Kr. e. 30. és Kr. u. 395. között római provincia
	H	Aegyptus
	F	ókori Egyiptom
	T	Római Birodalom
	R	Aigyptos dioecesis
	E	Ptolemaida Birodalom
	X	egyiptológia

Aemilia
	T	Italia provincia

Aethiopia
	F	Africa
	R	Etiópia

Afar-síkság
	T	Északkelet-Afrika

Afgán-medence
	F	földfelszíni medence
	T	Iráni-medencevidék

Afganisztán
	M:  Közigazgatási beosztás: 29 tartomány (osztán)
	H&	Közép-Kelet
	F	közel-keleti állam
	P	Herat
		Kabul
		Kandahar
	X	pastu

Africa
	F	ókori történeti táj
	A	Aethiopia
		afrikai provincia
		Byzacena
		Cyrenaica
		Libya
		Marmarica
		Mauretania
		Numidia
		Regio syrtica
		Tripolitana
		Zeugitana
	R	Afrika

Africa dioecesis
	T	Nyugatrómai Birodalom
	P	Africa ProconsularisII
		Byzacena provincia
		Mauretania CaesariensisII
		Mauretania Sitifensis
		Numidia Cirtensis
		Numidia Militensis
		Tripolitana provincia
		Zeugitana provincia
	E	afrikai provincia

Africa Nova
	M:  Numidia Királyság elfoglalása után kapta ezt a nevet az eddigi afrikai provinciához viszonyítva.
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Britannica Hung., Ókori lexikon
	F	afrikai provincia
	R	Numidia tartomány
	E	Numidia Királyság

Africa Proconsularis
	M:  A diocletiánusi-constantinusi provinciareform következtében a bekebelezett korábbi tartományrészek folyamatosan visszakapták önállóságukat.
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Britannica Hung., Ókori lexikon
	F	afrikai provincia
	A	Africa ProconsularisI
		Africa ProconsularisII
	P	Colonia Iulia Carthago
	E	Africa Vetus

Africa ProconsularisI
	F	Africa Proconsularis
	T	Római Birodalom
	P	Byzacena tartomány
		Numidia tartomány
		Tripolitana tartomány
		Zeugitana tartomány
	R	Africa ProconsularisII

Africa ProconsularisII
	F	Africa Proconsularis
	T	Africa dioecesis
	E	Africa ProconsularisI

Africa propria
	Forrás:  Ókori lexikon
	L	Africa Vetus

Africa Vetus
	M:  Numidia elfoglalása után, Africa Nova-hoz viszonyítva kapta az eddigi egyetlen afrikai provincia ezt a nevet.
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Britannica Hung., Ókori lexikon
	H	Africa propria
	F	afrikai provincia
	R	Africa Proconsularis
	E	Karthágói Birodalom

Afrika
	F	földrész
	P	afrikai állam
		afrikai folyó
		afrikai hegység
		afrikai mocsár
		afrikai sziget
		afrikai természeti táj
		afrikai tó
		Dél-Afrika
		Egyenlítői-Afrika
		Észak-Afrika
		Kelet-Afrika
		Nyugat-Afrika
	E	Africa
		Afrika-kutatás

afrikai állam
	F	újkori állam
	A	dél-afrikai állam
		egyenlítői közép-afrikai állam
		észak-afrikai állam
		kelet-afrikai állam
		nyugat-afrikai állam
	T	Afrika

afrikai folyó
	F	folyóvíz
	A	Chari
		Cubango
		Jubba
		Kongó-folyó
		Kunene
		Kwanza
		Limpopo
		Maputo-folyó
		Niger-folyó
		Nílus
		Ogooué
		Okavango
		Orange
		Rovuma
		Shabeelle
		Szenegál-folyó
		Zambezi
	T	Afrika

afrikai hegycsúcs
	F	hegycsúcs
	A	Kibo
		Mawenzi
		Meru-csúcs

afrikai hegység
	F	hegység
	A	Alsó-Guinea hegységei
		Atlasz-hegység
		dél-afrikai hegység
		kelet-afrikai hegység
		szahara-vidéki hegység
		Szudán-vidéki hegység
	T	Afrika

afrikai mocsár
	F	mocsár
	A	Okavango-mocsár
	T	Afrika

afrikai provincia
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Britannica Hung., Ókori lexikon
	F	Africa
	A	Africa Nova
		Africa Proconsularis
		Africa Vetus
		Cyrenaica
		Mauretania Caesariensis
		Mauretania Tingitana
		Numidia provincia
	R	Africa dioecesis

afrikai sziget
	F	tengeri sziget
	A	atlanti-óceáni afrikai sziget
		indiai-óceáni afrikai sziget
	T	Afrika

afrikai természeti táj
	F	természeti táj
	A	Afrikai-árokrendszer
		dél-afrikai természeti táj
		Egyenlítői-Afrika
		észak-afrikai természeti táj
		Felső-Guinea
		Kelet-Afrika
		Szahara
		Szudán-vidék
	T	Afrika

afrikai tó
	F	tó
	A	Bangweulu-tó
		Bizertei-tó
		Burullus-tó
		Csád-tó
		Kivu-tó
		Kyoga-tó
		Mai-Ndombe-tó
		Malawi-tó
		Mobutu-tó
		Mweru-tó
		Ngami-tó
		Rukwa-tó
		Rutanzige-tó
		Tana-tó
		Tanganyika-tó
		Turkana-tó
		Viktória-tó
	T	Afrika

afrikai Tripolisz
	L	Tripolisz vidéke

Afrikai-árokrendszer
	F	afrikai természeti táj
	T	Arab-afrikai-árokrendszer
	P	Abesszin-árok
		Kelet-afrikai-árok
		Közép-afrikai-árok
		Malawi-árok

Aftana
	F	főváros
	T	Kazahsztán

Agade város
	M:  Az Akkád birodalom fővárosának régies neve
	HV	Akkád

Agai Burjátföld
	T	Csita terület
	P	Aginszkoje

Agartala
	T	Tripura

Agder
	T	Norvégia
	P	Kelet-Agder
		Nyugat-Adger

Aggtelek
	T	Cserehát

Aginszkoje
	T	Agai Burjátföld

Ágostonfalva
	Forrás:  gyal(101.586)
	T	Kőhalom szék
		Nagy-Küküllő vármegye

Agri Decumates
	M:  Kr. u. 100 körül kapcsolódott Rhaetiahoz
	T	Rhaetia

Aguascalientes
	LV	Aguascalientes szövetségi állam
		Aguascalientes város

Aguascalientes szövetségi állam
	HV	Aguascalientes
	T	Mexikó
	P	Aguascalientes város

Aguascalientes város
	HV	Aguascalientes
	T	Aguascalientes szövetségi állam

agyagsivatag
	H	Takir
	F	sivatag

Ahaggar
	F	szahara-vidéki hegység

Ahuachapán megye
	T	Salvador

Ahváz
	T	Khuzisztán tartomány

Ahvenanmaa
	H	Aland
	F	észak-európai sziget
	T	Finnország

Aigyptos
	M:  Egyiptom általános ókori görög megnevezése
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Ókori lexikon
	L	Aigyptos tartomány

Aigyptos dioecesis
	M:  Kr. u. 395. és 640. között a Keletrómai Birodalom része
	F	ókori Egyiptom
	T	Bizánci Birodalom
		Keletrómai Birodalom
	R	Miszr
	E	Aegyptus provincia
	X	egyiptológia

Aigyptos satrapia
	M:  A görög név feltehetőleg Memphis város egyik nevéből ered (Hut-ka-ptah = Ptah lelkének háza). Kr. e. 525. és 332. között a Perzsa Birodalom része
	F	ókori Egyiptom
	T	Perzsa Birodalom
	R	Aigyptos tartomány
	E	Óegyiptomi Birodalom
	X	egyiptológia

Aigyptos tartomány
	H	Aigyptos
	F	ókori Egyiptom
	T	Hellén Birodalom
	R	Ptolemaida Birodalom
	E	Aigyptos satrapia
	X	egyiptológia

Ainis
	F	ókori Görögország

Aiolis
	F	ókori Görögország

Air-hegység
	F	szahara-vidéki hegység

Aitolia
	F	ókori Görögország

Aizawl
	T	Mizoram

Ajak helység
	Forrás:  ROM(58)
	T	Rétköz
		Szabolcs vármegye

Ajjubida Szultánság
	M:  Kurd származású muszlim dinasztia, aminek a tagjai 1111-1250 között uralkodtak Egyiptom, Szíria, Irak és Dél-Arábia területén. Birodalmuk virágkorában Örményországtól Tripolitániáig átfogta a muszlim világot
	F	Arab Birodalom
	P	Miszr
	R	Mameluk Birodalom
	E	Fatimida Kalifátus

Akabai-öböl
	F	tengeröböl
	T	Vörös-tenger

Akarnania
	F	ókori Görögország

Akershus
	T	Kelet-Norvégia

Akkád
	LV	Agade város
		Akkád Birodalom
		Akkád tartomány
		Akkád város

Akkád Birodalom
	M:  Kr. e. 2350-2230 között Mezopotámiában
	HV	Akkád
	F	ókori állam
	P	Akkád város
	R	Óbabiloni Birodalom
	X	Kaldea

Akkád tartomány
	M:  A Babiloni Birodalom északnyugati tartománya
	HV	Akkád
	T	Babiloni Birodalom

Akkád város
	M:  Az akkád birodalom fővárosa volt. Nevét a népről kapta, a birodalmat pedig róla nevezték el
	HV	Akkád
	T	Akkád Birodalom

Akko
	T	Északi kerület

Akszumi Királyság
	R	Etiópia

Akure
	T	Ondo szövetségi állam

Akwa Ibom szövetségi állam
	T	Nigéria
	P	Uyo

Akyab
	L	Sittwe

Al Fujjayrah
	T	Arab Emírségek

Al Hammári-tó
	H	Hor-al-Hammar
	F	ázsiai tó
	X	Irak

Al Iiskandariyah
	L	Alexandria város

Al Isma`liya
	L	Ismailia város

Al Jazirah
	L	Központi körzet, Szud.

Al Kuwayt
	F	főváros
	T	Kuwait

Al Manamah
	H	El-Manáma
	F	főváros
	T	Bahrein

Al Qáhirah
	L	Kairó város

Al-Duna
	M:  Báziásnál éri el a Duna a Kárpátok déli végét. A Báziástól Orsováig ill. a Vaskapuig terjedő szakaszt nevezik Al-Dunának
	T	Középső-Duna
	P	Klisszura
		Vaskapu-szoros

Ala-Köl
	F	ázsiai tó
	X	Kazahsztán

Alabama szövetségi állam
	T	Egyesült Államok
	P	Montgomery

Alacsony-Beszkidek
	H	Erdős-Kárpátok
	F	Északkeleti-Kárpátok

Alacsony-Himalája
	F	Himalája észak-déli vonulat
	P	Katmandui-medence

Alacsony-Tátra
	F	Tátra
	P	Hopok

Alacsony-Tauern
	T	Központi-Alpok

Alagoas szövetségi állam
	T	Brazília
	P	Maceió

Alajuela tartomány
	T	Costa Rica

alamannok
	LV	alemannok
		alemannok területe

Alamor
	Forrás:  kf(81)
	T	Alsó-Fehér vármegye
		Dél-Erdély

Aland
	L	Ahvenanmaa

alánok területe
	M:  Iráni eredetű lovasnomádok, s a népvándorlás során germanizálódtak. Germán népekkel együtt 409-ben az Ibériai-félszigeten telepedtek le
	F	germánok területe

Alaska szövetségi állam
	T	Egyesült Államok
	P	Aleut-szigetek
		Juneau

Alaszkai-hegység
	H	Alaszkai-Kordilerrák
	T	Észak-amerikai Kordillerák

Alaszkai-Kordilerrák
	L	Alaszkai-hegység

Alattyán
	Forrás:  gyal(534-535)
	T	Jász-Nagykun-Szolnok vármegye
		Jászság

Alba Iulia megye
	T	Románia

Albania
	M:  A mai Dagesztán és Azerbaidzsán állam területe
	F	Asia Septentrionalis Occidentalis

Albánia
	M:  Közigazgatási beosztás: 26 kerület (rreth), 1 kerületi jogú város
	F	balkáni állam
	T	Balkán
	P	Tirana
	X	Ochridi-tó

Albany
	LV	Albany folyó
		Albany város

Albany folyó
	HV	Albany
	F	észak-amerikai folyó
	X	Hudson-öböl

Albany város
	HV	Albany
	T	New York szövetségi állam

Albert-tó
	L	Mobutu-tó

Alberta
	T	Kanada
	P	Edmonton

Alcina
	Forrás:  gyal(134.839)
	T	Szeben vármegye
		Újegyház szék

Alcina szék
	Forrás:  gyal(134.839)
	L	Újegyház szék

Alcsík
	Forrás:  hun(658)gyal(784)
	T	Csíkszék
	P	Lok

Aldan
	R	Léna

alemannok területe
	M:  Germán törzsszövetség a Duna és a Rajna felső folyásának vidékén
	HV	alamannok
		alemánok
	F	germánok területe
	R	Sváb Hercegség
	X	alemannok

alemánok
	LV	alemannok
		alemannok területe

Alentejo történelmi tartomány
	R	Alto Alentejo tartomány
		Baixo Alentejo tartomány

Aleppo
	LV	Aleppo tartomány
		Aleppo város

Aleppo tartomány
	HV	Aleppo
	T	Szíria
	P	Aleppo város

Aleppo város
	HV	Aleppo
	T	Aleppo tartomány

Aletsch-gleccser
	F	völgyi gleccser
	T	Berni-Alpok
	X	Svájc

Aleut-szigetek
	F	észak-amerikai sziget
	T	Alaska szövetségi állam

Alexandria
	LV	Alexandria kormányzóság
		Alexandria város

Alexandria kormányzóság
	HV	Alexandria
	T	Egyiptom
	P	Alexandria város

Alexandria város
	H	Al Iiskandariyah
	HV	Alexandria
	T	Alexandria kormányzóság

alfaluk
	M:  középkori magyar községek lakói által használt csoportnév
	Forrás:  kf(53)
	T	Drávaköz
	P	Kopács
		Laskó
		Várdaróc
	X	alfalusiak
		Baranya vármegye

alföld
	M:  Síkság 200 m tengerszint feletti magasságig
	F	síkság
	A	Amazonas-medence
		Andalúziai-medence
		Észak-indiai alföld
		Gran Chaco
		Havasalföld
		Ír-alföld
		Kambodzsai-alföld
		Kelet-európai alföld
		Kínai-alföld
		Kisalföld
		Kolhida
		közép-asztrál-alföldek
		Közép-európai alföld
		Kura-Araksz-alföld
		Mekong-delta
		Murciai-medence
		Nagy-Alföld
		Nyugat-szibériai-alföld
		Orinoco-medence
		Parti síkságok
		Parti-síkság
		Portugál-alföld
		Thaiföldi-medence
		Turáni-alföld
		Valenciai-medence
		Vörös-folyó völgye
	T	domborzat

Algarve
	T	Pireneusi-félsziget

Alger
	L	Algír

Algéria
	M:  Államformája népi demokratikus köztársaság. Közigazgatási beosztás: 48 tartomány (vilayet)
	F	Maghreb ország
	P	algériai Pentapolisz
		Algír
		Orán
	X	algériai irodalom

algériai Pentapolisz
	M:  11. századi berber oázis-városok szövetsége
	Forrás:  Encyclopedia Britannica
	F	Pentapolisz
	T	Algéria
	P	Beni Isguene
		Berriane
		Bou Nouara
		El-Ateuf
		Ghardaia
		Guerrera
		Melika

Algír
	H	Alger
	F	főváros
	T	Algéria

Algrave tartomány
	T	Portugália

Aljvidék
	Forrás:  kf(57-58)
	H	Ormán
	P	Nagyváty
		Szabadszentkirály
		Szentlőrinc
	X	Baranya vármegye

állam
	H	államhatalom
		államszervezet
	HV	államterület
		ország
	A	jogállam
		középkori állam
		ókori állam
		újkori állam
	T	államjog
		gazdaságföldrajz
		társadalom
	P	államfő
		bíróság
		kormány
		közigazgatási egység
		nép
		országgyűlés
	R	hatalom
	X	alkotmány
		civilizáció
		nemzet
		népgazdaság
		természeti táj
		uralom

államhatár
	HV	határ
		Határsáv
	P	határátkelőhely
	E	határkérdés

államigazgatási egység
	L	közigazgatási egység

Alleghany-hegység
	T	Appalache-hegység

Allegheny-Cumberland-plató
	F	Eróziós fennsík
	T	Appalache-hegység

Allgäui-Alpok
	T	Északi-Mészkőalpok
	P	Lechvölgyi-Alpok

állóvíz
	F	felszíni víz
		hidroszféra
	A	mocsár
		tó
	T	szárazföld

Almohád Birodalom
	M:  Az Almoravidák örökébe léptek 1140-1269 között. Birodalmuk virágkorában  Dél-Hispániától Egyiptom határáig terjedt
	H	Múminida Birodalom
	F	Arab Birodalom
		kalifátus
	E	Almoravida Birodalom

Almoravida Birodalom
	M:  Észak-afrikai berber és andalúziai muszlim dinasztia 1056-1147 között. Uralmuk Észak-Afrika nyugati és Hispánia déli részére terjedt ki
	F	Arab Birodalom
		kalifátus
	R	Almohád Birodalom
	E	Abbászida Kalifátus

Alor-Setar
	T	Kedah

Alor-szigetek
	T	Kis-Szunda-szigetek

Alpes Cottiae
	T	Italia Annonaria
		Italia provincia

Alpes Graiae et Poeninae
	T	Galliae dioecesis
		Italia provincia

Alpes Maritimae
	T	Italia provincia
		Viennensis dioecesis

alpesi hágó
	F	hágó
	A	Brenner-hágó
		Kis Szent Benát-hágó
		Maddalena-hágó
		Montgenévre-hágó
		Nagy Szent Bernát-hágó
		Splügen-hágó
		Stelvio-hágó
		Szent Gotthárd-hágó
	T	Alpok

Alpestes
	Forrás:  hun(817-821)kf(120-121)
	T	Hunyad
		Hunyad vármegye

alpi hegységképződés
	F	hegységképződés
	R	Alpok

Alpok
	F	európai hegység
		közép-európai természeti táj
	A	Keleti-Alpok
		Nyugati-Alpok
	T	Eurázsiai-hegységrendszer
	P	alpesi hágó
	E	alpi hegységképződés

Alpokalja
	L	Nyugat-dunántúli medence

Alsace
	T	Franciaország
	E	Elzász

Alsó-Ausztria
	L	Niederösterreich

Alsó-Csallóköz
	Forrás:  gyal(399)
	L	Altáj

Alsó-Duna
	M:  A Vaskaputól a torkolatig tartó folyószakasz
	T	Duna
	P	Duna-delta

Alsó-Egyiptom
	HV	delta
	T	Óegyiptomi Birodalom

Alsó-Fehér vármegye
	Forrás:  hun(659)gyal(331)
	T	Erdély 1876-1920 között
		Magyarok földje
		Magyarország 1876-1920 között
	P	Abrudbánya
		Alamor
		Alsókarácsonyfalva
		Balázsfalva
		Borbánd
		Boroskrakkó
		Búzáskocsárd
		Celna
		Csekelaka
		Felgyógy
		Fugad
		Gyulafehérvár
		Hari
		Istvánháza
		Magyarbagó
		Magyarbece
		Magyarbükkös
		Magyarherepe
		Magyarigen
		Magyarlapád
		Magyarmaroscsesztve
		Magyarózd
		Magyarsolymos
		Magyarsülye
		Magyarszentbenedek
		Nagymedvés
		Oláhlapád
		Örményszékes
		Sárd
		Tövis helység
		Vajasd
		Vízakna
	X	Dél-Erdély
		Kis-Küküllő köze
		Kis-Küküllő mente

Alsó-Guinea
	T	Egyenlítői-Afrika

Alsó-Guinea hegységei
	F	afrikai hegység

Alsó-Jubba körzet
	HV	Jubba körzet
	T	Szomália

Alsó-Klisszura
	M:  A Greben-sziklától Orsováig terjedő szakasz
	T	Klisszura
	P	Kazán-szoros

Alsó-Lotaringia
	M:  Brúnó kölni érsek 959-ben felosztotta Lotaringiát. Az északi rész magában foglalta a történelmi Németalföld legnagyobb részét
	T	Lotaringia
	R	Németalföld

Alsó-Shabeellaha körzet
	HV	Shabeellaha körzet
	T	Szomália

Alsó-Szászország
	L	Niedersachsen

Alsó-Szigetköz
	Forrás:  gyal(795)kf(179-180)
	T	Szigetköz
	X	Győr vármegye

Alsó-Szilézia
	H	Északnyugat-Szilézia
	T	Porosz Szilézia

Alsó-Zaire körzet
	T	Kongói Demokratikus Köztársaság
	E	Bas-Zaire tartomány

Alsóbodok
	Forrás:  hun(533)kf(195-196)
	T	Nyitra vármegye
		Zoborvidék

Alsóboldád
	Forrás:  gyal(130)kf(134)
	T	Krasznaköz
		Szatmár vármegye

Alsóbotfalu
	Forrás:  gyal(357)
	T	Botfalu

Alsócsitár
	Forrás:  kf(195-196)
	H	Csitár
	T	Nyitra vármegye
		Zoborvidék

Alsóhangony
	Forrás:  hun(517)kf(67)
	T	Hangony

Alsóháromszék
	Forrás:  gyal(499.784)hun(658)
	T	Háromszék
	P	Orbai szék
		Sepsi szék

Alsóhomoród
	Forrás:  gyal(130)kf(134)
	T	Krasznaköz
		Szatmár vármegye

Alsókabol
	Forrás:  gyal(45-46)
	T	Bács-Bodrog vármegye
		Sajkás vidék

Alsókarácsonyfalva
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	T	Alsó-Fehér vármegye
		Kis-Küküllő mente

Alsómedves
	H	Nagymedves
	HV	Medves
	T	Vas vármegye

Alsónyék
	Forrás:  hun(371)kf(163-164)
	T	Tolna vármegye
		tolnai Sárköz

Alsóőr
	Forrás:  gyal(697-698)kf(97-98)
	T	Felsőőrség
		Vas vármegye

Alsóörs
	T	Veszprém megye

Alsóőrség
	Forrás:  gyal(698)kf(155-156)
	T	Őrség
	P	Dávidháza
		Domonkosfa
		Ispánk
		Kapornak
		Kerca
		Kerkáskápolna
		Kisrákos
		Kotormány
		Nagyrákos
		Őrbajánháza
		Őrihodos
		Őriszentpéter
		Pankasz
		Szaknyér
		Szatta
		Szomoróc
	X	Vas vármegye

Alsórákos
	Forrás:  gyal(101.586)
	T	Dél-Erdély
		Kőhalom szék
		Nagy-Küküllő vármegye
	X	szászmagyarok

Alsósófalva
	Forrás:  kf(168)
	T	Sóvidék
		Udvarhely vármegye

Alsószopor
	Forrás:  kf(150-151)
	T	Sopron vármegyei nagyerdő

Alszeg
	Forrás:  kf(123-124)
	T	Kalotaszeg
	P	Argyas
		Drág
		Forgácskút
		Gyalu
		Gyerőfalva
		Gyerőfidongó
		Gyerővásárhely
		Hidegszamos
		Kispetri
		Lapupatak
		Magyarkapus
		Magyarzsombor
		Nagypetri
		Tóttelke
		Váralmás
	X	Gyalui járás
		Hidalmási járás

Alta Verapaz megye
	T	Guatemala

Altaj
	M:  Altaj-hegység
	F	belső-ázsiai hegység
	A	Góbi-Altaj
		Mongol-Altaj
		Orosz-Altaj
		Tarbagataj

Altáj
	M:  Csallóközi falu
	Forrás:  kf(58)
	H	Alsó-Csallóköz
	T	Csallóköz
	X	Komárom vármegye

Altaj tartomány
	T	Szibéria közigazgatási terület
	P	Altaj-hegyvidéki autonóm terület
		Barnaul

Altaj-hegyvidéki autonóm terület
	T	Altaj tartomány
	P	Gorno-Altajszk

Altdorf
	T	Uri

Altiplano
	F	hegységközi fennsík
	T	Andok

Altland
	Forrás:  hun(658)gyal(559)
	T	Királyföld
	P	Kőhalom szék
		Nagysink szék
		Szeben szék
		Újegyház szék
	X	erdélyi szászok

Altmark
	F	Közép-európai végmorénasor

Alto Alentejo tartomány
	T	Portugália
	E	Alentejo történelmi tartomány

Alto Paraná megye
	T	Paraguay
	P	Hernandarias

Alvidék
	L	Drávaköz

Amadeus-tó
	F	ausztráliai tó

Amadjuak-tó
	F	észak-amerikai tó
	X	Kanada

Amalek
	M:  Eredeti lakóhelyük Izrael földjétől délre volt. Izreallel rokon, vele állandó ellenségeskedésben élő nép
	Forrás:  Haag Biblia lexikon
	F	ókori Syria

Amambay megye
	T	Paraguay
	P	Pedro Juan Caballero

Amapá szövetségi terület
	T	Brazília
	P	Macapá

Amazonas
	LV	Amazonas megye
		Amazonas szövetségi állam
		Amazonas szövetségi terület
		Amazonas-folyó

Amazonas megye
	HV	Amazonas
	F	Északi igazgatási területek
	T	Peru

Amazonas szövetségi állam
	HV	Amazonas
	T	Brazília
	P	Manaus

Amazonas szövetségi terület
	HV	Amazonas
	T	Venezuela
	P	Pyerto Ayacucho

Amazonas-alföld
	L	Amazonas-medence

Amazonas-folyó
	HV	Amazonas
	F	dél-amerikai folyó
	E	Japurá
		Madeira-folyó
		Maranón
		Putumayo
		Río Negro-folyó, Br.
		Tapajós
		Ucayali
		Xingú
	X	Atlanti-óceán

Amazonas-medence
	H	Amazonas-alföld
	F	alföld
		dél-amerikai természeti táj

Amerika
	F	földrész
	P	amerikai állam
		amerikai folyó
		amerikai hegység
		amerikai sziget
		amerikai természeti táj
		amerikai tó
		Észak-Amerika
		Latin-Amerika
	=	Egyesült Államok

amerikai állam
	F	újkori állam
	A	dél-amerikai állam
		észak-amerikai állam
		közép-amerikai állam
	T	Amerika

Amerikai csendes-óceáni-szigetek
	M:  United States Minor Outlying Islands. Pacific Islands; Trust Territory. Kilenc szigetcsoport
	F	Egyesült Államok önkormányzat nélküli területe
		polinéziai sziget
	P	Baker-sziget
		Howland-sziget
		Jarvis-sziget
		Johnston-atoll
		Kingman-zátony
		Midway-szigetek
		Palmyra-atoll
		Sand-sziget

Amerikai Egyesült Államok
	L	Egyesült Államok

amerikai folyó
	F	folyóvíz
	A	dél-amerikai folyó
		észak-amerikai folyó
		közép-amerikai folyó
	T	Amerika

amerikai hegység
	F	hegység
	A	dél-amerikai hegység
		észak-amerikai hegység
		közép-amerikai hegység
	T	Amerika

Amerikai kontinens
	F	Kontinens
	P	Dél-amerikai kontinens
		Észak-amerikai kontinens
		Közép-amerikai kontinens

Amerikai Szamoa
	F	Egyesült Államok önkormányzat nélküli területe
	T	Szamoai-szigetek
	X	Szamoa

amerikai sziget
	F	tengeri sziget
	A	dél-amerikai sziget
		észak-amerikai sziget
		közép-amerikai sziget
	T	Amerika

amerikai természeti táj
	F	természeti táj
	A	dél-amerikai természeti táj
		észak-amerikai természeti táj
		közép-amerikai természeti táj
	T	Amerika

amerikai tó
	F	tó
	A	dél-amerikai tó
		észak-amerikai tó
		közép-amerikai tó
	T	Amerika

Amerikai Virgin-szigetek
	F	Egyesült Államok önkormányzat nélküli területe
		közép-amerikai sziget
	X	Brit Virgin-szigetek

Amerikai-földközi-tenger
	F	interkontinentális beltenger
	T	Atlanti-óceán
	P	Karib-tenger
		Mexikói-öböl

Amirante-szigetek
	F	indiai-óceáni afrikai sziget

Ammán
	F	főváros
	T	Jordánia
	E	Philadelpheia

Amszterdam
	M:  Királyi székhely, főváros. Kormányzati székhely Hága
	F	főváros
	T	Észak-Holland
	X	Hága

Amu-Darja
	F	közép-ázsiai folyó
	R	Aral-tó

Amur
	LV	Amur terület
		Amur-folyó

Amur terület
	HV	Amur
	T	Orosz Távol-Kelet közigazgatási egység

Amur-folyó
	HV	Amur
	F	távol-keleti folyó
	X	Ohotszki-tenger

An Cabhán
	L	Cavan grófság

An Clár
	L	Clare grófság

An Lar-Mhidhe
	L	Westmeath grófság

An Mhidhe
	L	Meath grófság

Anambra szövetségi állam
	T	Nigéria
	P	Awka

Anatólia
	L	Kis-Ázsia

Anatóliai-magasföld
	F	hegységközi fennsík
		közel-keleti természeti táj

Ancash megye
	F	Északi igazgatási területek
	T	Peru

Ancona tartomány
	T	Marche régió
	P	Loreto város, Ol.

Ancona város
	T	Maritime Pentapolisz

Ancyra
	T	Galatia

Andalúzia
	T	Spanyolország
	P	Córdoba város, Sp.
		Sevilla

Andalúziai-medence
	F	alföld
	T	Pireneusi-félsziget

Andaman- és Nicobar-szigetek
	M:  Az Indiai Köztársaság szövetségi területe
	T	India
	P	Port Blair

Andaman-tenger
	F	peremtenger
	T	Indiai-óceán
	X	Irrawaddy
		Salween

Andhra Pradesh
	T	India
	P	Hyderabad
	E	Gondwana

Andok
	H	Dél-amerikai kordillerák
	HV	Kordillerák
	F	dél-amerikai hegység
		dél-amerikai természeti táj
	A	Argentin-chilei-Andok
		Ecuadori-Andok
		Kolumbiai-Andok
		Peru-bolíviai-Andok
		Sierra Nevade de Mérida
	P	Altiplano

Andok vidéke
	T	Bolívia
	P	La Paz város, Bol.
		Sucre

Andorra
	M:  Andorrai fejedelemség (Andorrai Völgység).   Közigazgatási beosztás: 7 egyházkerület (paroqia)
	F	dél-európai állam
	P	Andorra le Vella
	X	Spanyolország

Andorra le Vella
	F	főváros
	T	Andorra

Andrásfalva
	M:  moldvai község Szucsava megyében, Radóc környékén
	Forrás:  gyal(649)
	T	Bukovina

Andráshida
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Angara
	R	Jenyiszej

Angara masszívum
	L	Angaria

Angaria
	M:  Ősi szárazföld, az egyik legrégebben kialakult litoszfératömb
	H	Angara masszívum
		Szibériai-platform
	F	hajdani kontinens

Angermanland
	T	Norrland

Anglesey
	F	Brit-szigetek
	T	Észak-Wales

Anglia
	T	Nagy-Britannia
	P	Délkelet-Anglia
		Délnyugat-Anglia
		Észak-Anglia
		Északnyugat-Anglia és Yorkshire
		Kelet-Anglia
		Közép-Anglia
		London county
		Welsh Marshes és Közép-Anglia nyugati része
	E	Angol Királyság

Angol Királyság
	F	középkori állam
	R	Anglia
	E	Britannia

Angol-sziget
	M:  Angliát és Skóciát magába foglaló földrajzi képződmény
	H	Fő-sziget
	F	Brit-szigetek
	P	Angol-tóvidék
		Cambriai-hegység
		Carlislei-alföld
		Chesteri-alföld
		Cheviot-hegység
		Chiltern Hills
		Cleveland Hills
		Cotswold Hills
		Cumbrian-hegység
		Dartmoor
		Dél-skót-dombvidék
		Déli Downs
		Észak-Skót-felvidék
		Északi-Downs
		Exmoor
		Fen-síkság
		Glen More-árok
		Grampian-hegység
		Hampshirei-medence
		Kelet-angliai-dombvidék
		Közép-angliai-alföld
		Lancastriai-alföld
		Lincolni-alföld
		Londoni-medence
		North Humberland-durhami-alföld
		Pennine-hegység
		Salisbury-fennsík
		Skót-alföld
		Somerset-alföld
		Weald
		Yorki-alföld

Angol-tóvidék
	T	Angol-sziget

Angola
	F	egyenlítői közép-afrikai állam
	P	Benguela tartomány
		Bié tartomány
		Cabinda tartomány
		Cuando Cubango tartomány
		Cuanza Norte tartomány
		Cuanza Sul tartomány
		Cunene tartomány
		Huambo tartomány
		Hulla tartomány
		Luanda tartomány
		Lunda tartomány
		Malanje tartomány
		Mocamedes tartomány
		Moxico tartomány
		Uige tartomány
		Zaire tartomány
	E	Portugál Nyugat-Afrika

angolok területe
	M:  Az "angolszász" északnyugati germán törzsek területe. Az 5-7. században foglalták el a brit szigetek nagy részét
	F	germánok területe
	E	Britannia

Anguilla
	M:  Közép-Amerikai állam
	F	közép-amerikai sziget
		Nagy-Britannia külbirtoka
	X	közép-amerikai állam
		Saint Kitts és Nevis
	=	angolna

Angus
	T	Közép-Skócia déli része

Anhalt
	M:  1218-1918 között, megszakításokkal ugyan, de önálló hercegség
	H	Anhalti Hercegség
	F	német történelmi államok
	R	Sachsen-Anhalt

Anhalti Hercegség
	L	Anhalt

Anhui tartomány
	T	Kína

Anjouan
	T	Comore-szigetek

Ankara
	LV	Ankara tartomány
		Ankara történelmi tartomány
		Ankara város

Ankara tartomány
	H	Ankara vilajet
	HV	Ankara
	T	Ankara történelmi tartomány
		Közép-Anatólia régió
	P	Ankara város

Ankara történelmi tartomány
	HV	Ankara
	P	Ankara tartomány
	R	Közép-Anatólia régió

Ankara város
	HV	Ankara
	F	főváros
	T	Ankara tartomány

Ankara vilajet
	L	Ankara tartomány

Annami-hegység
	L	Vietnami-hegység

Annapolis
	T	Maryland szövetségi állam

Annapurma
	F	ázsiai hegycsúcs
	T	Himalája
	X	Nepál

Ant
	Forrás:  gyal(60-61)
	T	Bihar vármegye
		bihari Mezőség

Antakya tartomány
	T	Szíria

Antananarivo
	F	főváros
	T	Madagaszkár

Antarktisz
	H	Déli-Sarkvidék
		Maud királyné-föld
	F	Sarkvidék
	P	antarktiszi jégtakaró
		Bouvet-sziget
		Brit Antarktisz
		Francia Déli Területek

antarktiszi hegycsúcs
	F	hegycsúcs

antarktiszi jégtakaró
	F	jégsivatag
		szárazföldi jégtakaró
	T	Antarktisz

Antarktiszi kontinens
	F	Kontinens

antarktiszi sziget
	F	tengeri sziget
	A	Bouvet-sziget

antarktiszi természeti táj
	F	természeti táj

anthroposzféra
	L	társadalom

Antiapenninek
	T	Appenninek

Antiatlasz
	T	Atlasz-hegység

Antigua
	M:  Az MSZ EN 23166:1995 szerinti szabványos államnévvel ellentétben az állam hivatalos neve "Antigua"
	H:  Csak a sziget esetében használandó. Az állam esetében az "Antigua és Barbuda" használandó
	T	Antigua és Barbuda
	P	St. John`s, Antigua

Antigua és Barbuda
	M:  Az MSZ EN 23166:1995 szerinti szabványos államnév. Hivatalos neve "Antigua". Államformája alkotmányos monarchia
	F	közép-amerikai állam
	P	Antigua
		Barbuda
		Redonda

Antilibanon-hegység
	F	libanoni-hegységek

Antilla-tenger
	L	Karib-tenger

Antiochia
	LV	Antiochia, Pisidiai
		Antiochia, Szíriai

Antiochia, Pisidiai
	HV	Antiochia
	T	Pisidia

Antiochia, Szíriai
	HV	Antiochia
	T	Syria provincia

Antofagasta tartomány
	T	Chile

Antrim
	T	Észak-Írország

Antrim-plató
	F	vulkáni fennsík
	T	Ír-sziget
	P	Óriások útja

Antwerpen
	LV	Antwerpen tartomány
		Antwerpen város

Antwerpen tartomány
	HV	Antwerpen
	T	Belgium
	P	Antwerpen város

Antwerpen város
	HV	Antwerpen
	T	Antwerpen tartomány

Anzoátegui szövetségi állam
	T	Venezuela
	P	Barcelona város, ven.

Aomen
	L	Macau

Apáca falu
	Forrás:  gyal(357)
	HV	apáca
	T	Brassó vármegye
		Tízfalu

Apamene
	T	Syria Superior

Apollonia
	T	cyrenaicai Pentapolisz

Appalache-hegység
	F	észak-amerikai hegység
		észak-amerikai természeti táj
	P	Adirondack-hegység
		Alleghany-hegység
		Allegheny-Cumberland-plató
		Catskill-hegység
		Green mountains
		White mountains

Appenninek
	F	európai hegység
	T	Appennini-félsziget
		Eurázsiai-hegységrendszer
	P	Antiapenninek
		Déli Appenninek
		Északi-Appenninek
		Középső-Appenninek
		Szicíliai-Appenninek

Appennini-félsziget
	F	dél-európai természeti táj
		félsziget
	P	Appenninek
		Pó-alföld
		Tavoliere-alföld
		Tevere-medence
		Toscanai-alföld
	X	Itália

Appenzell
	LV	Appenzell kanton
		Appenzell város

Appenzell kanton
	HV	Appenzell
	T	Svájc
	P	Ausserrhoden félkanton
		Innerrhoden félkanton

Appenzell város
	HV	Appenzell
	T	Innerrhoden félkanton

Appenzelli-Alpok
	T	külső kristályos öv

Apuanai-Alpok
	H	Toscanai-Appenniek
	T	Északi-Appenninek

Apulia et Calabria
	T	Italia provincia
		Italia Suburbicaria

Apulum
	T	Dacia Superior
	R	Gyulafehérvár

Apure szövetségi állam
	T	Venezuela
	P	San Fernando de Apure

Apurimac megye
	F	Déli igazgatási területek
	T	Peru

Aquincum
	T	Pannonia Inferior

Aquitaine
	T	Franciaország

Aquitania
	F	Gallia Comata
	T	Gallia provincia
		Viennensis dioecesis

Aquitaniai-medence
	H	Garonne-medence
	T	Francia-Belga-rögvidék

Ar Riyád
	L	Rijád

Arab Birodalom
	M:  A muszlimok közösségét és a meghódított területeket magába foglaló politikai-vallási állam
	F	középkori állam
	A	Ajjubida Szultánság
		Almohád Birodalom
		Almoravida Birodalom
		Bagdadi Kalifátus
		Fatimida Kalifátus
		Kordovai Emírség
		Mameluk Birodalom
		Oszmán-Török Birodalom
		Szeldzsuk-török Szultánság
	X	kalifátus

Arab Emírségek
	M:  Államformája emirátusok szövetsége
	H	Egyesült Arab Emirátusok
	F	közel-keleti állam
	P	`ajmán
		Abú Zabí
		Al Fujjayrah
		Ash Shariqa
		Dubayy
		Ra`s al Khaymah
		Umm al Qaywayn
	E	Szerződéses Omán

arab ország
	F	újkori állam
	A	Maghreb ország
	X	iszlám

Arab-afrikai-árokrendszer
	F	földfelszíni árok
	P	Afrikai-árokrendszer
		Szír-Jordán-árok
		Vörös-tenger medencéje

Arab-félsziget
	F	félsziget
		közel-keleti természeti táj
	A	Arab-félsziget az ókorban
	P	arab-félszigeti sivatag
		Arab-tábla
		Hadramawt
		Hidzsász
		Nedzsd

Arab-félsziget az ókorban
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Britannica Hung., Ókori lexikon
	F	Arab-félsziget
	P	Hadhramaut
		Katabán
		Main
		Sába

arab-félszigeti sivatag
	F	trópusi sivatag
	A	Nefúd-sivatag
		Rab-el-Háli
	T	Arab-félsziget

Arab-öböl
	L	Perzsa-öböl

Arab-sivatag
	F	kősivatag
	T	Kelet-Szahara

Arab-tábla
	F	tektonikus fennsík
	T	Arab-félsziget

Arab-tenger
	F	peremtenger
	T	Indiai-óceán
	P	Ádeni-öböl
		Ománi-öböl
		Perzsa-öböl
		Vörös-tenger
	X	Indus

Arabia
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Britannica Hung., Ókori lexikon
	F	ókori Syria
	A	Arabia Deserta
		Arabia Felix
		Arabia Inferior
		Arabia Petraea
		Arabia provincia
		Arabia satrapia
		Arabia Superior

Arabia Deserta
	M:  Arábia sivatagos középső és északi részének ókori neve
	Forrás:  Britannica Hungarica, Ókori lexikon
	F	Arabia

Arabia Felix
	M:  Arábia termékeny, déli-délnyugati részének ókori elnevezése
	Forrás:  Britannica Hungarica, Ókori lexikon
	F	Arabia

Arabia Inferior
	F	Arabia
	E	Arabia Petraea

Arabia Petraea
	M:  A III. század végén Diocletianus császár osztotta két, északi és déli részre
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Britannica Hung., Ókori lexikon
	F	Arabia
	R	Arabia Inferior
		Arabia Superior
	E	Arabia provincia

Arabia provincia
	M:  Traianus római császár Kr. U. 105-ben a Nabateus Királyságot a birodalomhoz csatolta
	F	Arabia
	T	Római Birodalom
	R	Arabia Petraea

Arabia satrapia
	F	Arabia
	T	Perzsa Birodalom
	R	Idumea
	E	Edom

Arabia Superior
	F	Arabia
	E	Arabia Petraea

Aracajú
	T	Sergipe szövetségi állam

Arad
	Forrás:  gyal(194)
	F	szabad királyi város
	T	Arad vármegye

Arad megye
	T	Románia
	E	Arad vármegye

Arad vármegye
	M:  Az 1877. I. tc. Zaránd vármegye egy részét hozzá csatolja
	Forrás:  gyal(342)
	T	Magyarország 1876-1920 között
		Tiszántúli kerület
	P	Arad
		Borosjenő
		Borossebes
		Gyorok
		Máriaradna
		Nagyhalmágy
		Pankota
		Világos
		Zarándbánya
	R	Arad megye
	E	Zaránd vármegye
	X	aradi Hegyalja
		Fehér-Körös völgye
		Tiszántúl

Arad vármegyei nagyerdő
	Forrás:  hun(231)
	HV	Nagyerdő

aradi Hegyalja
	Forrás:  kf(113)
	HV	Hegyalja
	F	erdélyi történeti-néprajzi táj
	P	Gyorok
		Máriaradna
		Pankota
		Világos
	X	Arad vármegye

Arados
	T	főníciai Tripolisz

Arafura-tenger
	T	Ausztrál-ázsiai-földközi-tenger

Aragon Királyság
	F	középkori állam
	R	Spanyol Királyság
	E	Kordovai Emírség

Aragónia autonóm körzet
	T	Spanyolország

Aragóniai-medence
	F	földfelszíni medence
	T	Pireneusi-félsziget

Aragua szövetségi állam
	T	Venezuela
	P	Maracay

Arakán-hegység
	T	Eurázsiai-hegységrendszer
		Nyugat-burmai-hegyvidék

Arakhósia satrapia
	T	Perzsa Birodalom

Aral-tó
	F	ázsiai tó
	E	Amu-Darja
		Szir-Darja
	X	Kazahsztán

Aram
	M:  Kr. e. 1100 és 732 közötti államalakulatok Szíria területén. A legjelentősebb közülük Damaszkusz városállama volt
	F	ókori Syria

Aranykert
	Forrás:  kf(75-76)
	L	Csallóköz

Aranyos
	R	Maros

Aranyos szék
	L	Aranyosszék

Aranyos-Beszterce
	R	Szeret

Aranyos-szék
	L	Aranyosszék

ARANYOSSZÉK
	M:  1785-1790 között Kolozs vmegye része, majd önálló az 1876-os megyebeosztásig
	Forrás:  hun(658)gyal(784)
	H	Aranyos szék
		Aranyos-szék
	T	Székelyföld 1876-ig
	P	Felvinc
	R	Torda-Aranyos vármegye
	X	székelyek

Aranypart
	L	Ghána

Árapatak
	Forrás:  gyal(357)
	T	Barcaság
		Háromszék vármegye

Ararát
	LV	Ararát város, Ausztr.
		Ararát város, Örm.
		Ararát-masszívum
		Ararát-síkság
		Kis-Ararát
		Nagy-Ararát
		Urartu

Ararát város, Ausztr.
	HV	Ararát
	T	Victoria szövetségi állam

Ararát város, Örm.
	HV	Ararát
	T	Örményország

Ararát-masszívum
	M:  Kétcsúcsú vulkáni masszívum az Örmény-magasföld nyugati részén
	HV	Ararát
	F	közel-keleti hegység
	P	Kis-Ararát
		Nagy-Ararát

Ararát-síkság
	M:  Az Araksz-folyó megsüllyedt, feltöltött síksága
	HV	Ararát
	F	földfelszíni medence
	X	Irán
		Örményország
		Törökország

Arauco tartomány
	T	Chile

Aravalli-hegység
	F	dél-ázsiai hegység

Arcadia
	F	ókori Görögország

Arcadia megye
	T	Peloponnészosz tartomány
	P	Tripolisz város, Gör.

Archipelagus
	L	szigettenger

Ardel
	L	Erdély

Ardennek
	F	európai hegység
	T	Francia-Belga-rögvidék
		Variszkuszi-hegységrendszer

Ardó
	Forrás:  kszn(6-7)
	L	Szamosardó

Areia satrapia
	T	Perzsa Birodalom
	X	Ariana

Aremorica
	L	Bretagne

Arequipa megye
	F	Déli igazgatási területek
	T	Peru

Argentin Pampák
	HV	Pampák
	F	dél-amerikai természeti táj
		pampa

Argentin-chilei-Andok
	F	Andok
	P	Aconcagua

Argentína
	F	dél-amerikai állam
	P	Buenos Aires tartomány
		Catamarca tartomány
		Chaco tartomány
		Chubut tartomány
		Córdoba tartomány
		Corrientes tartomány
		Entre Ríos tartomány
		Formosa tartomány
		Jujuy tartomány
		La Pampa tartomány
		La Rioja tartomány
		Mendoza tartomány
		Misiones tartomány
		Nequén tartomány
		Río Negro tartomány
		Salta tartomány
		San Juan tartomány, Arg.
		San Luís tartomány
		Santa Cruz tartomány
		Santa Fé tartomány
		Santiago del Estero tartomány
		Tucumán tartomány
	X	Aconcagua
		argentin irodalom
		Argentino-tó
		Buenos Aires-tó
		Falkland-szigetek
		Nahuel Huapi-tó
		Tűzföldi szigetvilág
		Viedma-tó

Argentino-tó
	F	dél-amerikai tó
	X	Argentína
		Chile

Arges megye
	T	Románia

Argolis
	F	ókori Görögország

Argolisz megye
	T	Peloponnészosz tartomány

Argyas
	Forrás:  gyal(541)
	T	Alszeg
		Kolozs vármegye
	X	Hidalmási járás

Argyll
	T	Közép-Skócia déli része

Arhangel`szk terület
	T	Oroszország európai északkeleti része
	P	Ferenc József föld
		Novaja Zemlja
		Nyenyecföld
		Szolovecki-szigetek

Ariana
	M:  A Perzsa Birodalom legkeletibb tája. Nevéből származik a ma használatos "Irán"
	F	Asia Meridionalis Centralis
	X	Areia satrapia

Arizona szövetségi állam
	T	Egyesült Államok
	P	Phoenix város

Arkansas
	LV	Arkansas szövetségi állam
		Arkansas-folyó

Arkansas szövetségi állam
	HV	Arkansas
	T	Egyesült Államok
	P	Little Rock

Arkansas-folyó
	HV	Arkansas
	R	Mississippi-folyó

Arktisz
	M:  Az északi sarkkörön belül eső szárazföldek és szigetvilág
	H	Északi-Sarkvidék
	F	Sarkvidék
	X	Grönland
		Svalbard

arktiszi természeti táj
	F	természeti táj

Armagh
	T	Észak-Írország

Armenia
	F	Asia Septentrionalis Occidentalis
	T	Pontus dioecesis
	R	Örményország
	E	Urartu

Armenia satrapia
	T	Perzsa Birodalom

Armorica
	M:  A mai Bretagne kelta neve ( ar: -nál, -nél, mor: tenger)
	L	Bretagne

Armorikai hegység
	M:  Lepusztult röghegység, tönkfelszin Bretagne-ban és Normandiában
	T	Francia-Belga-rögvidék
		Variszkuszi-hegységrendszer

armorikai hegységképződés
	L	variszkuszi hegységképződés

Arnhem
	T	Gelderland

Arno
	F	európai folyó
	X	Ligur-tenger

Árok
	LV	földfelszíni árok
		tengeri árok

Árpád
	Forrás:  gyal(60-61)
	T	Bihar vármegye
		bihari Mezőség

Arrabona
	T	Pannonia Superior
	R	Győr

Arrée-hegység
	T	Francia-Belga-rögvidék

Aruba
	F	közép-amerikai sziget
	T	Holland Antillák
		Hollandia

Arunachai Pradesh
	T	India
	P	Itanagar

Arusi régió
	T	Etiópia

Árva vármegye
	Forrás:  gyal(344)
	T	Dunáninneni kerület
		Magyarország 1876-1920 között
	X	Felföld

Árvai-Magura
	F	Északnyugati-Kárpátok

As Suwais
	L	Szuez város

Asaba
	T	Delta szövetségi állam

Ascension
	T	Szent Ilona

Asgabat
	H	Ashabad
	F	főváros
	T	Türkmenisztán

Ash Shariqa
	T	Arab Emírségek

Ashabad
	L	Asgabat

Ashanti körzet
	T	Ghána

Ashdod
	T	filiszteai Pentapolisz

Ashkelon
	T	Déli kerület

Ashmore- és Cartier-szigetek
	F	Ausztrália külbirtoka
		indiai-óceáni ausztráliai sziget

Asia Meridionalis Centralis
	F	ókori történeti táj
	A	Ariana
		Bactriana
		Hyrcania történeti táj
		Margiana
		Sogdiana

Asia Minor Occidentalis
	F	ókori történeti táj
	A	Bithynia
		Caria
		Ionia
		Lycaonia
		Lycia
		Lydia
		Mysia
		Pamphylia
		Phrygia
		Pisidia
	R	Törökország

Asia Minor Orientalis
	F	ókori történeti táj
	A	Cappadocia
		Cilicia
		Ciprus az ókorban
		Commagene
		Galatia
		Paphlagonia
		Pontus
	R	Törökország

Asia provincia
	T	Római Birodalom
	P	Ephesos
		Kolossze
		Laodicea
		Szmirna

Asia Septentrionalis Occidentalis
	F	ókori történeti táj
	A	Albania
		Armenia
		Colchis
		Iberia
		Sarmatia Asiatica
		Scythia

Asiana dioecesis
	T	Keletrómai Birodalom
	P	Caria
		Hellespontus
		Insulae
		Lydia
		Pamphylia
		Phrygia
		Pisidia

Askelon
	T	filiszteai Pentapolisz

Asmera
	H	Aszmara
	F	főváros
	T	Eritrea

Aspromonte
	T	Déli Appenninek

Assam
	T	India

Assami-Himalája
	L	Asszámi-Himalája

Assami-síkság
	F	Észak-indiai alföld

Assen
	T	Drenthe

Assur
	T	Asszír Birodalom

Assyria
	F	Medeo-Perzsia

Asszámi-Himalája
	H	Assami-Himalája
	F	Himalája kelet-nyugati vonulat

Asszír Birodalom
	M:  Kr. e. 1800-614 között
	F	ókori állam
	P	Assur
		Ninive
	R	Újbabiloni Birodalom
	E	Óbabiloni Birodalom

Asszíria satrapia
	T	Perzsa Birodalom

Asterabad
	L	Gorgan

Astrabad
	L	Gorgan

Asturia autonóm körzet
	T	Spanyolország

Asunción
	F	főváros
	T	Központi megye, Par.
		Szövetségi terület, Par.

Aswan kormányzóság
	T	Egyiptom

Asyút kormányzóság
	T	Egyiptom

Aszmara
	L	Asmera

Aszófő
	T	Veszprém megye

Asztrahan` terület
	T	Középső- és Alsó-Volga-vidék

Atacama tartomány
	T	Chile

Athabasca-tó
	F	észak-amerikai tó
	X	Kanada

Athén
	F	főváros
	T	Közép-Görögország és Evia

Athéni állam
	L	Attica

Athosz-hegy
	T	Chalkidiké-félsziget

Atlanta
	T	Georgia szövetségi állam

Atlanti-óceán
	F	óceán
	P	Amerikai-földközi-tenger
		Balti-tenger
		Északi-tenger
		Földközi-tenger
		Grönlandi-tenger
		Guineai-öböl
		Hudson-öböl
		Ír-tenger
		Irminger-tenger
		Jeges-tenger
		La Manche
		Norvég-tenger
		Szent Lőrinc-öböl
	X	Amazonas-folyó
		Connecticut
		Delaware
		Garonne
		Guadalquivir
		Guadiana
		Hudson-folyó
		Kongó-folyó
		Kunene
		Kwanza
		Lima-folyó
		Loire
		Magellán-szoros
		Niger-folyó
		Ogooué
		Orange
		Orinoco
		Paraná-folyó
		Potomac
		Río Negro-folyó, Arg.
		Santa Cruz-folyó
		Sao Francisco
		Susquehanna
		Szenegál-folyó
		Tajo
		Tocantins
		Uruguay-folyó

atlanti-óceáni afrikai sziget
	F	afrikai sziget
	A	Azori-szigetek
		Formosa-sziget
		Kanári-szigetek
		Madeira-szigetek
		Szent Ilona

Atlanti-síkság
	F	dél-amerikai természeti táj

Atlántida megye
	T	Honduras

Atlantisz
	F	hajdani kontinens
	T	mitológia
	X	földrész

Atlasz-hegység
	F	afrikai hegység
	T	Atlasz-vidék
		Eurázsiai-hegységrendszer
	P	Antiatlasz
		Kis-Atlasz
		Középső-Atlasz
		Magas-Atlasz
		Rif-hegység
		Szaharai-Atlasz
		Tell-Atlasz
	=	atlasz

Atlasz-vidék
	M:  Atlasz-hegység vonulatai, fennsíkok, medencék és parti síkságok együttese
	F	észak-afrikai természeti táj
	P	Atlasz-hegység

atmoszféra
	H	légkör
	HV	légkör vegyi összetétele
	F	szervetlen szféra
	T	fizikai földrajz
		légkörtan
	P	ionoszféra
		mezoszféra
		ózonréteg
		sztratoszféra
		troposzféra
		villám
	X	ciklon
		higrometria
		levegő

Attica
	H	Athéni állam
	F	ókori Görögország

Atyha
	Forrás:  kf(168)
	T	Sóvidék
		Udvarhely vármegye

Auckland
	LV	Auckland tartomány
		Auckland város

Auckland tartomány
	HV	Auckland
	T	Északi-sziget
	P	Auckland város

Auckland város
	HV	Auckland
	T	Auckland tartomány

Aucklandi földszoros
	F	földszoros

Augsburg
	T	Bayern
	E	Augusta vindelicorum

Augusta vindelicorum
	T	Vindelicia
	R	Augsburg

Ausserrhoden félkanton
	T	Appenzell kanton
	P	Herisau

Austin
	T	Texas szövetségi állam

Australian capital territory and Jarvis bay territory
	T	ausztráliai közigazgatási rendszer
	P	Canberra

ausztrál alföldek
	L	közép-asztrál-alföldek

Ausztrál-Alpok
	H	Kosciusko-felföld
	F	kelet-ausztráliai hegyég
	P	Snowy mountains

Ausztrál-ázsiai-földközi-tenger
	F	interkontinentális beltenger
	T	Csendes-óceán
	P	Arafura-tenger
		Banda-tenger
		Celebesz-tenger
		Jáva-tenger
		Seram-tenger
		Sulu-tenger
		Timor-tenger

Ausztrália
	HV	Polinézia
	F	újkori állam
	T	Ausztrália és Óceánia
	P	Ausztrália külbirtoka
		ausztráliai folyó
		ausztráliai hegység
		ausztráliai közigazgatási rendszer
		ausztráliai természeti táj
		ausztráliai tó
	X	csendes-óceáni ausztráliai sziget
		indiai-óceáni ausztráliai sziget

Ausztrália és Óceánia
	F	földrész
	P	Ausztrália
		Óceánia

Ausztrália külbirtoka
	A	Ashmore- és Cartier-szigetek
		Heard-sziget és McDonald-szigetek
		Karácsony-sziget
		Kókusz (Keeling)-szigetek
		Korall-tengeri-szigetek
		Macquarie-szigetek
		Norfolk-sziget
	T	Ausztrália

ausztráliai folyó
	F	folyóvíz
	A	Murray-Darling
	T	Ausztrália

ausztráliai hegység
	F	hegység
	A	dél-ausztráliai hegység
		kelet-ausztráliai hegyég
		közép-ausztráliai hegység
		nyugat-ausztráliai hegység
	T	Ausztrália

Ausztráliai kontinens
	F	Kontinens

ausztráliai közigazgatási rendszer
	T	Ausztrália
	P	Australian capital territory and Jarvis bay territory
		New South Wales
		Northern territory
		Queensland
		South Australia
		Tasmania szövetségi állam
		Victoria szövetségi állam
		Western Australia

ausztráliai sziget
	F	tengeri sziget
	A	csendes-óceáni ausztráliai sziget
		indiai-óceáni ausztráliai sziget

ausztráliai természeti táj
	F	természeti táj
	A	Kelet-ausztrál-hegyvidék
		közép-asztrál-alföldek
		Nagy-korallzátony
		Nyugat-Ausztrál-tábla
	T	Ausztrália

ausztráliai tó
	F	tó
	A	Amadeus-tó
		Barlee-tó
		Cowan-tó
		Eyre-tó
		Frome-tó
		Gairdner-tó
		Sóstavak
		Torrens-tó
	T	Ausztrália

Ausztria
	H	Osztrák Köztársaság
	F	közép-európai állam
	P	ausztriai magyar irodalom
		ausztriai magyarság
		Burgenland
		Kärnten
		Niederösterreich
		Oberösterreich
		Salzburg szövetségi tartomány
		Steiermark
		Tirol
		Voralberg
		Wien
	E	Osztrák-Magyar Monarchia
	X	Boden-tó
		Fluchthorn
		Grossglockner
		Parseier Spitze
		Zugspitze

Auvergne
	T	Franciaország

Avar Kaganátus
	M:  568-796 között
	F	kaganátus
		középkori állam
	R	avarok területe

avarok területe
	F	barbár népek területe
	E	Avar Kaganátus
	X	avarok

Avas
	Forrás:  gyal(345)
	H	Avasság
	T	Tiszántúl
	P	Avasfelsőfalu
		Avaslekence
		Avasújfalu
		Avasújváros
		Bikszád
		Bujánháza
		Kányaháza
		Komorzán
		Kőszegremete
		Lajosvölgy
		Mózesfalu
		Ráksa
		Rózsapallag
		Tartolc
		Terep község
		Turvékonya
		Vámfalu
	X	Szatmár vármegye

Avas-árok
	L	Abesszin-árok

Avasfelsőfalu
	Forrás:  gyal(345)
	T	Avas
		Szatmár vármegye

Avaslekence
	Forrás:  gyal(345)
	T	Avas
		Szatmár vármegye

Avasság
	Forrás:  gyal(345)
	L	Avas

Avasújfalu
	Forrás:  gyal(345)
	T	Avas
		Szatmár vármegye

Avasújváros
	Forrás:  gyal(345)
	T	Avas
		Szatmár vármegye

Awaji-szigetek
	T	Kinki-Chiho

Awka
	T	Anambra szövetségi állam

Ayacucho megye
	F	Középső igazgatási területek
	T	Peru

Ayers-szikla
	F	közép-ausztráliai hegység

Ayeyarwadi körzet
	T	Mianmar
	P	Pathein

Ayr
	T	Dél-Skócia

Aysén tartomány
	T	Chile

Azerbajdzsán
	M:  Azeri Köztársaság
	H	Azeri Köztársaság
	F	közel-keleti állam
	T	Független Államok Közössége ázsiai része
	P	Baku
		Karabah
		Nahicseván
	X	azeri nyelv
		Kaszpi-tenger

Azeri Köztársaság
	L	Azerbajdzsán

Azori-szigetek
	F	atlanti-óceáni afrikai sziget
	T	Portugália
	P	Corvo-sziget
		Faial-sziget
		Flores-szigetek
		Formigas-szigetek
		Graciosa-sziget
		Pico-sziget
		Santa Maria-sziget
		Sao Jorge-sziget
		Sao Miguel-sziget
		Terceira-sziget

Azoros
	T	thessaliai Tripolisz

Azovi-hátság
	F	Kelet-európai hátság

Azovi-tenger
	F	intrakontinentális beltenger
	T	Fekete-tenger
	X	Don

Ázsia
	F	földrész
	P	ázsiai állam
		ázsiai folyó
		ázsiai hegység
		ázsiai sziget
		ázsiai természeti táj
		ázsiai tó
		Belső-Ázsia
		Dél-Ázsia
		Észak-Ázsia
		Független Államok Közössége
		Kelet-Ázsia
		Közel-Kelet
		Közép-Ázsia
	X	Ázsia-kutatás

ázsiai állam
	F	újkori állam
	A	belső-ázsiai állam
		dél-ázsiai állam
		észak-ázsiai állam
		közel-keleti állam
		közép-ázsiai állam
		távol-keleti állam
	T	Ázsia

ázsiai folyó
	F	folyóvíz
	A	belső-ázsiai folyó
		dél-ázsiai folyó
		észak-ázsiai folyó
		közel-keleti folyó
		közép-ázsiai folyó
		távol-keleti folyó
	T	Ázsia

ázsiai hegycsúcs
	F	hegycsúcs
	A	Annapurma
		Broad Peak
		Cho oyu
		Csomolungma
		Dhaulagiri
		Elbrusz
		Gasherbrum
		Godwin Austen
		Kanchendzönga
		Lhotse
		Makalu
		Manaslu
		Nagy-Ararát
		Nanga Parbat

ázsiai hegység
	F	hegység
	A	belső-ázsiai hegység
		dél-ázsiai hegység
		észak-ázsiai hegység
		közel-keleti hegység
		távol-keleti hegység
	T	Ázsia

Ázsiai kontinens
	T	Eurázsiai kontinens

ázsiai sziget
	F	tengeri sziget
	A	Ceylon szigete
		Japán-szigetek
		Kuril-szigetek
		Maláj-szigetvilág
		Parancsnok-szigetek
		Szahalin-sziget
		Tajvan
		Vrangel-sziget
	T	Ázsia

ázsiai természeti táj
	F	természeti táj
	A	belső-ázsiai természeti táj
		dél-ázsiai természeti táj
		észak-ázsiai természeti táj
		közel-keleti természeti táj
		közép-ázsiai természeti táj
		távol-keleti természeti táj
	T	Ázsia

ázsiai tó
	F	tó
	A	Al Hammári-tó
		Ala-Köl
		Aral-tó
		Bajkál-tó
		Balhas-tó
		Bay-tó
		Beysehiri-tó
		Biwa-tó
		Bosten-tó
		Bujr-tó
		Chaling-tó
		Chilka-tó
		Csani-tó
		Dongting-tó
		Ebinur-tó
		Egridiri-tó
		Gaoyoui-tó
		Genezáreti-tó
		Hanka-tó
		Har-Usz tó
		Hjargasz-tó
		Holt-tenger
		Hongzei-tó
		Hövszgöl-tó
		Hulun-tó
		Isszik-Kul
		Kaszpi-tenger
		Kuku-Nór
		Lama-tó
		Lop-Nór
		Mapam-tó
		Nam-Co
		Namak-tó
		Ngangla ringco
		Ngangzé-tó
		Poyangi-tó
		Sadiyah-tó
		Siling-tó
		Szaszik-Köl
		Szevan-tó
		Tai-tó
		Tajmir-tó
		Tangra yumco
		Tengiz-tó
		Toba-tó
		Tonlé sap
		Towuti-tó
		Tuz-gölü
		Ulungur-tó
		Urmia-tó
		Uvsz-tó
		Van-tó
		Yamzho-tó
		Zajszan-tó
		Zhari-tó
	T	Ázsia

Azua tartomány
	T	Dominikai Köztársaság

Babilon
	LV	Babilon város
		Babiloni Birodalom
		Babilonia satrapia
		Óbabiloni Birodalom
		Újbabiloni Birodalom

Babilon város
	HV	Babilon
	T	Babiloni Birodalom

Babiloni Birodalom
	HV	Babilon
	F	ókori állam
	A	Óbabiloni Birodalom
		Újbabiloni Birodalom
	P	Akkád tartomány
		Babilon város
		Sumer tartomány
	X	Babilónia

Babilónia
	F	Medeo-Perzsia
	X	Babiloni Birodalom

Babilonia satrapia
	HV	Babilon
	T	Perzsa Birodalom

Babine-tó
	F	észak-amerikai tó
	X	Kanada

Babosdöbréte
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Babót
	Forrás:  gyal(728)hun(351)
	H	Babotordód
	T	Rábaköz
		Sopron vármegye

Babotordód
	Forrás:  mhnt(62)
	L	Babót

Bac Bo
	H	Bakbo
		Tonkin
	T	Vietnam

Bacau megye
	Forrás:  gyal(649)
	H	Bákó megye
	T	Moldva
		Románia
	P	Bákó
		Bogdánfalva
		Csügés
		Diószeg
		Forrófalva
		Frumósza
		Gajcsána
		Gorzafalva
		Klézse
		Kománfalva
		Lészped
		Lujzikalagor
		Onest
		Pusztina
		Tatros község
		Trunk
	X	moldvai Mezőség
		Tatros völgye

Bács vármegye
	M:  1785-1790 között önálló vármegye
	Forrás:  gyal(347)
	T	Dunáninneni kerület
	R	Bács-Bodrog vármegye
	X	Délvidék

Bács-Bodrog vármegye
	Forrás:  gyal(347)
	T	Magyarország 1876-1920 között
		Magyarország 1921-1938 között
		Magyarország 1938-1941(1944) között
	P	Ada
		Alsókabol
		Bácsföldvár
		Boldogasszonyfalva
		Csurog
		Dunagárdony
		Felsőhegy
		Felsőkabol
		Káty
		Kispiac
		Magyarkanizsa
		Martonos
		Mohol
		Mozsor
		Nádalja
		Óbecse
		Orom
		Péterréve
		Sajkásgyörgye
		Sajkáslak
		Sajkásszentiván
		Szabadka
		Tiszakálmánfalva
		Titel
		Tündéres
		Újvidék
		Zenta
		Zombor
		Zsablya
	E	Bács vármegye
		Bodrog vármegye
	X	Bácska
		bunyevácok
		Duna-Tisza köze
		Sajkás vidék
		sokácok
		Telecska
		Tiszamente

Bács-Kiskun megye
	Forrás:  gyal(210-226)
	F	magyarországi megye
	T	Magyarország 1945(1949)-1983(1989) között
		Magyarország 1989-től
	P	Kecskemét

Bácsfalu
	Forrás:  gyal(357)
	T	Barcaság
		Brassó vármegye
		Négyfalu

Bácsföldvár
	Forrás:  gyal(821)kf(186)
	T	Bács-Bodrog vármegye
		Tiszamente

Bácsi
	Forrás:  hun(817-821)kf(120-121)
	T	Hunyad
		Hunyad vármegye

Bácska
	M:  Területén 1712-től Bács és Bodrog vármegye osztozott, 1802-től Bács-Bodrog vmegye
	Forrás:  gyal(347)kf(59-61)
	H	Bácskaság
	T	Délvidék
		Duna-Tisza köze
	P	Telecska
		Tiszamente
	X	Bács-Bodrog vármegye
		Vajdaság

Bácskaság
	Forrás:  gyal(347)
	L	Bácska

Bactriana
	M:  Az Oxus-folyó középső folyásának termékeny völgye. Itt szerveződött a Perzsa Birodalom legészakibb tartománya
	F	Asia Meridionalis Centralis
	X	Baktria satrapia

Badacsonytomaj
	T	Veszprém megye

Badacsonytördemic
	T	Veszprém megye

Badashán autonóm terület
	T	Tádzsikisztán
	P	Horog

Baden
	LV	Baden állam
		Baden bei Wien
		Baden város
		Baden-Baden

Baden állam
	H	Baden Nagyhercegség
		Baden Őrgrófság
		Baden Választófejedelemség
	HV	Baden
	F	német történelmi államok
	R	Baden-Württemberg

Baden bei Wien
	M:  Fürdőváros Alsó-Ausztriában
	HV	Baden
	T	Niederösterreich

Baden Nagyhercegség
	M:  1806-1918 között
	L	Baden állam

Baden Őrgrófság
	M:  1112-1803 közötti időben
	L	Baden állam

Baden Választófejedelemség
	M:  1803-1806 között
	L	Baden állam

Baden város
	M:  Város Aargau kantonban, Svájcban
	HV	Baden
	T	Aargau

Baden-Baden
	M:  A világ egyik legjelentősebb gyógyfürdőhelye a római kortól
	HV	Baden
	T	Baden-Württemberg

Baden-Württemberg
	T	Németország
	P	Baden-Baden
		Stuttgart
	E	Baden állam
		Württemberg

Bádok
	Forrás:  kf(73)
	T	Borsa völgye

Baetica
	T	Hispania provincia
		Hispaniae dioecesis
	E	Hispania Ulterior

Bafáta körzet
	T	Bissau-Guinea

Bagdad
	F	főváros
	T	Irak

Bagdadi Kalifátus
	M:  Kr. u. 661-1258 között fogta át a teljes muszlim világot
	F	Arab Birodalom
		kalifátus
	A	Abbászida Kalifátus
		Omajjád Kalifátus
	P	Miszr

Bago
	T	Pegu körzet

Bahama-szigetek
	M:  Államformája alkotmányos monarchia. Közigazgatási beosztás: 18 kerület (district)
	H	Bahamai közösség
		Bahamák
	F	közép-amerikai állam
	P	Nassau város

Bahamai közösség
	L	Bahama-szigetek

Bahamák
	L	Bahama-szigetek

Bahia szövetségi állam
	T	Brazília
	P	Salvador város

Bahía-szigetek
	T	Honduras

Bahoruco tartomány
	T	Dominikai Köztársaság

Bahr al-Ghazal körzet
	T	Szudán

Bahrein
	M:  Államformája alkotmányos monarchia. Közigazgatási beosztás: 6 város (municipality)
	F	közel-keleti állam
	P	Al Manamah

Bahriyah-oázis
	F	oázis

Baida tartomány
	T	Líbia

Baile Átha Cliath
	L	Dublin város

Baixo Alentejo tartomány
	T	Portugália
	E	Alentejo történelmi tartomány

Báj
	Forrás:  mnl5(160)
	H	Taktabáj
	T	Szabolcs vármegye
		Taktaköz

Baja California Norte
	T	Mexikó
	P	Mexicali

Baja California Sur
	T	Mexikó
	P	La Paz város, Mex.

Baja Verapaz megye
	T	Guatemala

Bajánháza
	Forrás:  gyal(698)kf(155-156)
	L	Őrbajánháza

Bajkál-tó
	F	ázsiai tó
	X	Oroszország ázsiai része

Bajor Hercegség
	M:  817-1777 között hercegség
	F	német történelmi államok

Bajor Királyság
	M:  1805-1918. november 7-ig királyság
	L	Bajorország

Bajor Választófejedelemség
	M:  1777-1805 között választófejedelemség
	L	Bajorország

Bajor-Alpok
	T	Észak-tiroli-Mészkőalpok
	P	Zugspitze

Bajor-hegyvidék
	H	Cseh-medence nyugati peremhegységei
	F	Német-középhegyvidék

Bajorország
	H	Bajor Királyság
		Bajor Választófejedelemség
	F	német történelmi államok
	P	Felső-Pfalz
	R	Bayern

Bak helység
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye
	=	bak

Bakabánya
	Forrás:  gyal(194)
	F	királyi bányaváros
		szabad királyi város
	T	Hont vármegye

Bakbo
	L	Bac Bo

Baker-sziget
	T	Amerikai csendes-óceáni-szigetek

Baker-tó
	F	észak-amerikai tó
	X	Kanada

Bakhtiari kormányzóság
	T	Irán
	E	Baktria satrapia

Baki
	L	Baku

Bákó
	Forrás:  gyal(649)kok(33)kf(149)
	T	Bacau megye
		moldvai Mezőség

Bákó megye
	L	Bacau megye

Bákó vidéke
	Forrás:  kok(33)kf(149)
	L	moldvai Mezőség

Bakonszeg
	Forrás:  gyal(61)
	T	Bihar vármegye
		Nagysárrét
	X	Sárréti járás

Bakony
	Forrás:  kf(61-62)
	T	Dunántúl
		Dunántúli-középhegység
	P	Bakonyalja
		Balaton-felvidék
		Magas-Bakony
	X	Fejér vármegye
		Veszprém vármegye
		Zala vármegye

Bakonya
	Forrás:  kf(111.142-144)
	T	mecseki Hegyalja

Bakonyalja
	Forrás:  kf(62)
	T	Bakony
	P	Somló környéke
	X	Veszprém vármegye

Bakonyerdő
	L	Dunántúli-középhegység

BAKOOL KÖRZET
	T	Szomália

Baktria satrapia
	T	Perzsa Birodalom
	R	Bakhtiari kormányzóság
	X	Bactriana

Baktüttös
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Baku
	H	Baki
	F	főváros
	T	Azerbajdzsán

Balassagyarmat
	T	Nógrád megye

Balaton
	F	magyarországi tó
	E	Zala-folyó

Balaton-felvidék
	Forrás:  kf(62-83)
	T	Bakony
	P	Balatonmellék

Balatonakali
	T	Veszprém megye

Balatonakarattya
	M:  Balatonkeneséhez tartozó település
	T	Veszprém megye

Balatonaliga
	M:  Balatonvilágoshoz tartozó település
	T	Veszprém megye

Balatonalmádi
	T	Veszprém megye

Balatonarács
	T	Veszprém megye

Balatonberény
	T	Somogy megye

Balatonboglár
	T	Somogy megye

Balatonbozsok
	M:  Enyinghez csatolt község
	T	Somogy megye

Balatoncsehi
	L	Ordacsehi

Balatoncsicsó
	T	Veszprém megye

Balatonederics
	T	Veszprém megye

Balatonendréd
	T	Somogy megye

Balatonfenyves
	HV	fenyves
	T	Somogy megye

Balatonfőkajár
	T	Veszprém megye

Balatonföldvár
	T	Somogy megye

Balatonfüred
	T	Veszprém megye

Balatonfűzfő
	T	Veszprém megye

Balatongyörök
	T	Zala megye

Balatonhenye
	T	Veszprém megye

Balatonkenese
	T	Veszprém megye

Balatonkeresztúr
	T	Somogy megye

Balatonkiliti
	T	Somogy megye

Balatonkövesd
	M:  Csopakhoz csatolt község
	T	Veszprém megye

Balatonlelle
	T	Somogy megye

Balatonmagyaród
	T	Zala megye

Balatonmáriafürdő
	T	Somogy megye

Balatonmellék
	Forrás:  kf(62-63)
	T	Balaton-felvidék

Balatonőszöd
	T	Somogy megye

Balatonrendes
	T	Veszprém megye

Balatonszabadi
	T	Somogy megye

Balatonszárszó
	T	Somogy megye

Balatonszemes
	T	Somogy megye

Balatonszentgyörgy
	T	Somogy megye

Balatonszepezd
	T	Veszprém megye

Balatonszéplak
	M:  Siófokhoz tartozó üdülőtelep
	T	Somogy megye

Balatonszőlős
	T	Veszprém megye

Balatonudvari
	T	Veszprém megye

Balatonújhely
	M:  Siófokhoz csatolt község
	T	Somogy megye

Balatonújlak
	T	Somogy megye

Balatonvilágos
	T	Veszprém megye

Balázsfalva
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	T	Alsó-Fehér vármegye
		Kis-Küküllő mente

Bale régió
	T	Etiópia

Baleár-szigetek
	F	dél-európai sziget
	T	Spanyolország
	P	Mallorca
		Menorca
		Pityúzok

Balhas-tó
	H	Balkas-tó
	F	ázsiai tó
	X	Kazahsztán

Bali-sziget
	T	Kis-Szunda-szigetek

Balkán
	M:  Az elnevezés a török balkan (hegység) szóból ered, s a 19. század eleje óta használatos. Az ETO jelzetelés tekintetében a Balkán-félszigetnek felelteti meg
	H:  Csak politikai értelemben használandó. Földrajzi tárgykör esetén a "Balkán-félsziget" használandó
	T	Délkelet-Európa
	P	Albánia
		Bosznia és Hercegovina
		Bulgária
		Görögország
		Horvátország
		Macedónia
		Románia
		Szerbia
		Törökország
	X	Balkán-paktum
		Balkán-szövetség
		Balkáni háború
		Balkáni liga
		balkanisztika
		balkanizáció

Balkán-félsziget
	F	dél-európai természeti táj
		félsziget
	P	balkán-félszigeti hegység
		Dobrudzsa
		Ergene-alföld
		Havasalföld
		Marica-alföld
		Muzekhije-alföld

balkán-félszigeti hegység
	F	európai hegység
	A	Balkán-hegység
		Dinári-hegység
		Hellenidák
		Istranca-hegység
		Ludogorie
		Rodope
		Szerb-makedón-rögvidék
		szlavóniai-szigethegységek
	T	Balkán-félsziget

Balkán-hegység
	H	Haemus
		Sztara Planina
	F	balkán-félszigeti hegység
	T	Eurázsiai-hegységrendszer
	P	Sipka-hágó
		Triglav-csúcs, Bulg.

balkán-hegységi hágó
	F	hágó
	A	Sipka-hágó

balkáni állam
	F	dél-európai állam
	A	Albánia
		Bosznia és Hercegovina
		Bulgária
		Görögország
		Horvátország
		Jugoszlávia
		Macedónia
		Románia
	X	Törökország

Balkáni háború
	M:  Két katonai konfliktus 1912-13 között
	X	Balkán

Balkáni liga
	M:  Bulgária, Szerbia, Görögország és Montenegró szövetsége (1912-13) az első balkáni háború idején
	X	Balkán

Balkas-tó
	L	Balhas-tó

Balla
	Forrás:  kszn(6-7)
	L	Szilágyballa

Balmazújváros
	M:  1876-ig Szabolcs vármegyéhez tartozott
	Forrás:  gyal(495)hun(193-200)
	T	Hajdú vármegye

Balsas
	F	közép-amerikai folyó
	X	Csendes-óceán

balti állam
	F	észak-európai állam
	A	Észtország
		Lettország
		Litvánia
	T	Baltikum
	X	skandináv állam

Balti-fehértengeri végmoréna-vonulat
	F	Kelet-európai végmoréna

Balti-pajzs
	M:  A földtörténet őskorában (prekambrium) kialakult földkéregrész, amelyik Európa egyik legősibb kontinentális magját alkotja
	Forrás:  Magyar nagylexikon
	F	észak-európai természeti táj
	E	karéliai hegységképződés

Balti-tenger
	H	Keleti-tenger
	F	intrakontinentális beltenger
	T	Atlanti-óceán
	P	Botteni-öböl
		Finn-öböl
		Gdanski-öböl
		Kieli-öböl
		Kur-öböl
		Mecklenburgi-öböl
		Pomorzei-öböl
		Rigai-öböl

Baltikum
	M:  Történeti-földrajzi táj, amely alatt tágabb értelemben az egész Balti-tenger környéki térség értendő. Szűkebb értelemben csak a három balti állam és Kalinyingrád területét jelenti; az ETO ezt a szűkebb értelmet teszi magáévá.
	T	Észak-Európa
	P	balti állam
	X	Skandináv-félsziget

Baltisztán
	M:  Történelmi terület Közép-Ázsiában. Dzsammu királyság része lett, s India felosztása után Pakisztán hoz került.
	Forrás:  Magyar nagylexikon
	F	közép-ázsiai természeti táj
	T	Északnyugati határvidék

Bamako
	F	főváros
	T	Mali

Banaadir körzet
	T	Szomália
	P	Muqdisho
	E	Benadir

Bánát
	Forrás:  kf(63-66)
	L	Bánság

Banda-tenger
	T	Ausztrál-ázsiai-földközi-tenger

Bandar Seri Begawan
	F	főváros
	T	Brunei

Bandundu körzet
	T	Kongói Demokratikus Köztársaság
	E	Bandundu tartomány

Bandundu tartomány
	T	Zaire
	R	Bandundu körzet

Banff
	T	Közép-Skócia északi része

Bánffyhunyad
	Forrás:  gyal(541)
	T	Felszeg
		Kolozs vármegye
	X	Bánffyhunyadi járás

Bánffyhunyadi járás
	Forrás:  gyal(541)
	T	Kolozs vármegye
	X	Bánffyhunyad
		Bedecs
		Deréte
		Farnas
		Felszeg
		Havasrekettye
		Havasrogoz
		Jákótelke
		Kalotabikal
		Kalotaszeg
		Kalotaszentkirály
		Ketesd
		Kiskalota község
		Körösfő
		Magyarbikal
		Magyargyerőmonostor
		Magyarókereke
		Magyarvalkó
		Meregyő
		Nagykalota
		Sárvásár
		Sebesvár
		Székelyjó
		Sztána
		Zentelke
		Zsobok

Bangalore
	T	Karnataka

Bangkok
	H	Krung Thep
	F	főváros
	T	Thaiföld

Banglades
	M:  Államformája népi köztársaság. Közigazgatási beosztás: 4 körzet (division)
	F	dél-ázsiai állam
	P	Dhaka
	E	Kelet-Pakisztán

Bangui
	F	főváros
	T	Közép-Afrikai Köztársaság

Bangweulu-tó
	F	afrikai tó
	X	Zambia

Banjul
	F	főváros
	T	Gambia

Bánokszentgyörgy
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Bánság
	M:  Történelmi-földrajzi tájegység a történelmi Magyarország déli részén. A Duna, a Maros, a Tisza és az erdélyi hegyek által közrefogott vidék közkeletű elnevezése
	Forrás:  kf(63-66)gyal(354)
	H	Bánát
		Maros-Duna köze
	T	Délvidék
		Tiszántúl
	P	hunyadi Erdőhát
		Szörénység
		temesi Erdőhát
		Temesköz
	X	Krassó-Szörény vármegye
		Temes vármegye
		Temesi bánság
		Torontál vármegye
		Vajdaság
	=	bánságok

Bánsági határőrvidék
	M:  1778-1871 közötti katonai-közigazgatási egység a Temesi bánság maradékán
	F	Határőrvidék
	R	Szörény vármegye
	E	Temesi bánság

Bánsági-hegyvidék
	F	kárpát-medencei hegység

bánságok
	M:  Különkormányzati egységek a középkori Magyarország déli határvidékén
	Forrás:  gyal(82-83.,134., 354)
	A	Barancsi bánság
		Bodoni bánság
		Boszniai bánság
		Jajcai bánság
		Kucsói bánság
		Macsói bánság
		Nándorfehérvári bánság
		Ozorai bánság
		Sebesi bánság
		Sói bánság
		Szörényi bánság
		Szreberniki bánság
		Temesi bánság
		Tengermelléki bánság
	=	Bánság

Bányaság
	Forrás:  kf(66.121)mhasz(246)
	T	Dél-Erdély
	X	Hunyad vármegye

bányaváros
	Forrás:  gyal(355)
	A	egyházi földesúri bányaváros
		királyi bányaváros
		királyi szabadalmazott bányaváros
		világi földesúri bányaváros
	X	Abrudbánya
		Bányavölgy
		Bát
		Breznóbánya
		Krompach
		Merény
		Nagyrőce
		Oravicabánya
		Resicabánya
		Ruszkabánya
		Stájerlakanina
		Stoósz
		Svedlér
		Szászkabánya
		Szepesremete
		Vajdahunyad
		Zarándbánya

Bányavölgy
	Forrás:  gyal(355)
	T	Sáros vármegye
	X	bányaváros

Barahona tartomány
	T	Dominikai Köztársaság

Barancsi bánság
	M:  A 15. században veszti el a Magyar Királyság
	Forrás:  gyal(134)
	F	bánságok
	R	Macsói bánság

Báránd
	Forrás:  gyal(61)
	T	Bihar vármegye
		Nagysárrét
	X	Sárréti járás

Baranya megye
	F	magyarországi megye
	T	Magyarország 1945(1949)-1983(1989) között
		Magyarország 1989-től
	P	Pécs
	E	Baranya vármegye

Baranya vármegye
	Forrás:  gyal(356)
	T	Dunántúli kerület
		Magyarország 1876-1920 között
		Magyarország 1921-1938 között
		Magyarország 1938-1941(1944) között
	P	Csuza
		Hercegszőlős
		Hirics
		Karancs
		Kiscsány
		Kopács
		Kő
		Laskó
		Nagyváty
		Oszró
		Pécs
		Sepse
		Szabadszentkirály
		Szentlőrinc
		Szentmárton, Baranya m.
		Vajszló
		Várdaróc
		Vörösmart
		Zaláta
	R	Baranya megye
	X	alfaluk
		Aljvidék
		baranyai Hegyhát
		Dráva mente
		Drávaköz
		Dunántúl
		Hegyföld
		Mecsekalja
		mecseki Hegyalja
		Ormánság
		Schwäbische Türkei
		sokácok
		Zselicség

Baranyai háromszög
	Forrás:  kf(82)gyal(356)
	L	Drávaköz

baranyai Hegyalja
	Forrás:  kf(110)
	HV	Hegyalja
	R	Drávaköz
	E	Tractus Submontanus
	X	Villányi-hegység

baranyai Hegyhát
	Forrás:  gyal(46)hun(376)kf(114)
	H	Hegyháti járás
	HV	Hegyhát
	T	Dunántúl
	X	Baranya vármegye

Báránykút
	Forrás:  gyal(102.667)
	T	Nagy-Küküllő vármegye
		Nagysink szék

Barbados
	M:  Államformája alkotmányos monarchia. Közigazgatási beosztás: 11 egyházkerület (parish) és a főváros
	F	közép-amerikai állam
	P	Bridgetown

barbár népek területe
	M:  A későbbi európai népek elődei által a Nyugatrómai Birodalom hanyatlásáig lakott területek, részben a birodalom határain belül
	F	ókori történeti táj
	A	avarok területe
		észak-európai népek területe
		germánok területe
		hunok területe
		kelták területe
		szláv népek területe
	X	barbárság
		népvándorlás

Barbuda
	T	Antigua és Barbuda

Barca
	Forrás:  gyal(357)
	L	Barcaság

Barcarozsnyó
	Forrás:  gyal(357)
	T	Barcaság
		Brassó vármegye

Barcaság
	Forrás:  kf(66-67)gyal(357)
	H	Barca
		Borza földje
		Boza földje
	F	erdélyi történeti-néprajzi táj
	P	Árapatak
		Bácsfalu
		Barcarozsnyó
		Barcaszentpéter
		Botfalu
		Csernátfalu
		Erősd
		Feketehalom
		Földvár (2)
		Hidvég
		Hosszúfalu
		Höltövény
		Keresztényfalva
		Prázsmár
		Pürkerec
		Szászhermány
		Szászmagyarós
		Szászveresmart
		Szászvolkány
		Tatrang
		Tízfalu
		Türkös
		Vidombák
		Zajzon
	X	Brassó vármegye
		Háromszék vármegye

Barcasági hétfalu
	Forrás:  gyal(357)
	L	Hétfalu

Barcaszentpéter
	Forrás:  gyal(357)
	T	Barcaság
		Brassó vármegye

Barcaújfalu
	Forrás:  gyal(357)
	T	Brassó vármegye
		Tízfalu

Barcelona
	LV	Barcelona tartomány
		Barcelona város, sp.
		Barcelona város, ven.

Barcelona tartomány
	HV	Barcelona
	T	Katalónia
	P	Barcelona város, sp.

Barcelona város, sp.
	HV	Barcelona
	T	Barcelona tartomány

Barcelona város, ven.
	HV	Barcelona
	T	Anzoátegui szövetségi állam

Barcs
	Forrás:  kf(69)gyal(763)
	T	Belső-Somogy
		Somogy megye
		Somogy vármegye

Barcza
	Forrás:  hun(658)gyal(558-559)
	L	Brassó vidék

Bardóc fiúszék
	M:  önálló közig-i egység az 1876-os megyebeosztásig
	Forrás:  hun(658)gyal(784)
	T	Udvarhelyszék
	P	Vargyas
	X	Erdővidék
		székelyek

Barents-tenger
	F	peremtenger
	T	Jeges-tenger
	P	Fehér-tenger
		Varanger-fjord

Bari körzet
	T	Szomália

Barinas
	LV	Barinas szövetségi állam
		Barinas város

Barinas szövetségi állam
	HV	Barinas
	T	Venezuela
	P	Barinas város

Barinas város
	HV	Barinas
	T	Barinas szövetségi állam

Barka
	T	cyrenaicai Pentapolisz

BARKÓK
	M:  Erdőháton élő palócok
	Forrás:  kf(67)
	F	palócok
	X	Barkóság
		borsodi Hegyhát
		Gömör
		nógrád-hevesi Erdőhát

Barkóság
	Forrás:  hun(517)kf(67)
	T	Felföld
	P	Csermely
		Csokvaomány
		Domaháza
		Hangony
		Ózd
		Szentsimon
	X	Barkók
		Borsod vármegye
		Gömör és Kishont vármegye
		Heves vármegye
		Nógrád vármegye

Barlahida
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Barlavento kerület
	T	Zöld-foki Köztársaság
	P	Boavista-sziget
		Sal-sziget
		Santa Lucia-sziget
		Santo Antao-sziget
		Sao Nocolau-sziget
		Sao Vincente-sziget

Barlee-hegység
	F	nyugat-ausztráliai hegység
	T	Yilgarn-fennsík

Barlee-tó
	F	ausztráliai tó

Barnaul
	T	Altaj tartomány

Báródság
	Forrás:  hun(691)kf(68)
	T	Bihar
	P	Élesd
		Nagybáród
		Rév
	X	Bihar vármegye

Barót
	Forrás:  kf(92-93)hun(718.749)
	T	Erdővidék
		Háromszék vármegye

Baróti-havasok
	F	Keleti-Kárpátok

Barotseland
	T	Északnyugat-Rhodesia

Barqah
	L	Cyrenaica

Barquisimento
	T	Lara szövetségi állam

Barre des Écrins
	F	európai hegycsúcs
	T	Pelvoux-csoport
	X	Franciaország

Bars és Hont k. e. e. vármegye
	M:  A   k. e. e. rövidítés feloldása: közigazgatásilag egyelőre egyesített
	Forrás:  gyal(208-209)
	T	Magyarország 1938-1941(1944) között
	E	Bars vármegye
		Hont vármegye

Bars vármegye
	Forrás:  gyal(358)
	T	Dunáninneni kerület
		Magyarország 1876-1920 között
	P	Garamszentbenedek
		Körmöcbánya
		Újbánya
	R	Bars és Hont k. e. e. vármegye
	X	Felföld
		Garam mente

Bársonyos
	Forrás:  kf(68)
	T	Kisalföld
	P	Ács
		Kisbér
		Kocs
		Nagyigmánd
	X	Komárom vármegye

Bárszentmihályfa
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Bártfa
	Forrás:  gyal(194)
	F	szabad királyi város
	T	Sáros vármegye

Bas-Zaire tartomány
	T	Zaire
	R	Alsó-Zaire körzet

Básán
	M:  A Haurán-hegység, az arab pusztaság, a Jarmuk-folyó és a Hermon határolta terület
	F	ókori Syria

Basel
	LV	Basel kanton
		Basel város

Basel kanton
	HV	Basel
	T	Svájc
	P	Basel-Land félkanton
		Basel-Stadt félkanton

Basel város
	HV	Basel
	T	Basel-Stadt félkanton

Basel-Land félkanton
	T	Basel kanton
	P	Liestal

Basel-Stadt félkanton
	T	Basel kanton
	P	Basel város

Basilicata régió
	T	Olaszország

Baskíria
	T	Urál-vidék közigazgatási egység
	P	Ufa

Basse-Normandie
	T	Franciaország

Basseterre
	F	főváros
	T	Saint Kitts és Nevis

Baszk tartományok
	T	Spanyolország

Baszk-hegység
	F	pireneusi-félszigeti hegység
	T	Pireneusi-félsziget

Bászra
	T	Irak

Bát
	Forrás:  gyal(355)
	T	Hont vármegye
	X	bányaváros

Báta
	Forrás:  hun(371)kf(163-164)
	T	Tolna vármegye
		tolnai Sárköz

Batan
	LV	Batan-sziget
		Batanes tartomány

Batan-sziget
	HV	Batan
	T	Philippines

Batanes tartomány
	HV	Batan
	T	Fülöp-szigetek

Baton rouge
	T	Louisiana szövetségi állam

Bauchi
	LV	Bauchi szövetségi állam
		Bauchi város

Bauchi szövetségi állam
	HV	Bauchi
	T	Nigéria
	P	Bauchi város

Bauchi város
	HV	Bauchi
	T	Bauchi szövetségi állam

Bay
	LV	Bay körzet
		Bay-tó

Bay körzet
	HV	Bay
	T	Szomália

Bay-tó
	HV	Bay
	F	ázsiai tó
	X	Luzon-sziget

BAYERN
	T	Németország
	P	Augsburg
		München
	E	Bajorország

Bayrút
	L	Bejrút

Bázakerettye
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Bazin
	Forrás:  gyal(194)
	F	szabad királyi város
	T	Pozsony vármegye
		pozsonyi Hegyalja

Bazita
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Becharof-tó
	F	észak-amerikai tó

Bécs
	L	Wien

Becse
	Forrás:  kf(77-78)
	L	Szigetbecse

Becsei-sziget
	Forrás:  kf(77-78)
	L	Csepel-sziget

Bécsi-medence
	H	Duna-Morva-medence
	T	Kárpát-medence

Becsvölgye
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Béd
	Forrás:  kf(196-196)
	T	Nyitra vármegye
		Zoborvidék

Bedecs
	Forrás:  gyal(541)
	T	Felszeg
		Kolozs vármegye
	X	Bánffyhunyadi járás
		mócok

Beersheba
	T	Déli kerület

Begemdir és Simen régió
	T	Etiópia

Beheira kormányzóság
	H	El-Beheira
	T	Egyiptom

Beijing
	L	Peking város

Beira Alta tartomány
	T	Portugália
	E	Beira történelmi tartomány

Beira Baixa tartomány
	T	Portugália
	E	Beira történelmi tartomány

Beira Litoral tartomány
	T	Portugália
	E	Beira történelmi tartomány

Beira történelmi tartomány
	R	Beira Alta tartomány
		Beira Baixa tartomány
		Beira Litoral tartomány

Bejrút
	H	Bayrút
	F	főváros
	T	Libanon

Békás-szoros
	F	keleti-kárpátoki szoros

Bekecs
	Forrás:  gyal(498)hun(609)
	T	Harangod
		Zemplén vármegye

Bekecsalja
	Forrás:  kf(152-153)
	T	Nyárád mente

Békés megye
	F	magyarországi megye
	T	Magyarország 1945(1949)-1983(1989) között
		Magyarország 1989-től
	P	Békéscsaba
		Békészszentandrás
	E	Békés vármegye

Békés vármegye
	Forrás:  gyal(362)
	T	Magyarország 1876-1920 között
		Magyarország 1921-1938 között
		Magyarország 1938-1941(1944) között
		Tiszántúli kerület
	R	Békés megye
	X	Kissárrét
		Nagysárrét
		Tiszántúl
		Viharsarok

Békéscsaba
	T	Békés megye

békési Sárrét
	Forrás:  vk(15)
	L	Kissárrét

Békészszentandrás
	HV	Szentandrás
	T	Békés megye

Béla
	Forrás:  gyal(194.792)
	L	Szepesbéla

Bélabánya
	Forrás:  gyal(194)
	F	királyi bányaváros
		szabad királyi város
	T	Hont vármegye

Bélatelep
	T	Somogy megye

Belau
	M:  1994. 10. 01-től az Amerikai Egyesült Államok teljes önkormányzattal rendelkező társult állama. Más adatdok szerint már önálló állam
	H	Palau
	F	mikronéziai állam
		mikronéziai sziget
	X	Egyesült Államok önkormányzattal rendelkező területe

Bélbor
	Forrás:  tm(26-27)
	H	Gyergyóbélbor
	T	Csík vármegye
		Gyergyó

Beled
	Forrás:  gyal(728)hun(351)
	T	Rábaköz
		Sopron vármegye

Belém
	T	Pará szövetségi állam

Belényes
	Forrás:  kf(93-94)
	F	királyi szabadalmazott bányaváros
	T	Bihar vármegye
		Fekete-Körös völgye

Belényessonkolyos
	Forrás:  kf(93-94)
	T	Bihar vármegye
		Fekete-Körös völgye

Belényesújlak
	Forrás:  kf(93-94)
	T	Bihar vármegye
		Fekete-Körös völgye

Bélfenyér
	Forrás:  kf(93-94)
	T	Bihar vármegye
		Fekete-Körös völgye

Belga Gallia
	L	Gallie Belgica

Belga Kongo
	M:  1908-1960 között
	R	Zaire
	X	Belgium
	=	Kongói Demokratikus Köztársaság

Belgica
	L	Gallie Belgica

Belgium
	M:  Államformája alkotmányos monarchia
	F	Benelux állam
	P	Antwerpen tartomány
		Brabant tartomány
		Hainaut tartomány
		Kelet-Flandria
		Liege tartomány
		Limburg tartomány, Belg.
		Luxemburg tartomány
		Namur tartomány
		Nyugat-Flandria
	E	Gallie Belgica
		Németalföld
	X	belga irodalom
		Belga Kongo

Belgorod terület
	T	Központi Feketeföld

Belgrád
	F	főváros
	T	Szerbia
	E	Nándorfehérvár

Belize
	M:  1973. 06. 30-ig Brit Honduras. Államformája köztársaság. Közigazgatási beosztás: 6 körzet (district)
	H:  Az MSZ EN 23166:1955 szerint "Beliz", az ISO/CD 3166-2.2 szerint "Belize"
	H	Brit Honduras
	F	közép-amerikai állam
	P	Belmopan
	X	Honduras

Bellinzona
	T	Ticino

Belmopan
	F	főváros
	T	Belize

Belo horizonte
	T	Minas Gérais szövetségi állam

Belorusszia
	L	Fehéroroszország

Belorusz-hátság
	F	Kelet-európai hátság

Belorusz-tóhátság
	F	Közép-európai tóhátság

Belovár-Körös vármegye
	T	Horvát-szlavón társországok

Belső kristályos öv
	F	Nyugati-Alpok
	P	Cotti-Alpok
		Gráji-Alpok
		Lepontini-Alpok
		Ligur-Alpok
		Pennini-Alpok

belső moréna
	F	moréna
	R	fenékmoréna

belső síkságok
	F	észak-amerikai természeti táj
	A	Great Plains
		középső síkságok
		Nagy-tavak vidéke
		Szent Lőrinc-folyó vidéke

Belső-Ázsia
	T	Ázsia
	P	belső-ázsiai állam
		belső-ázsiai folyó
		belső-ázsiai hegység
		belső-ázsiai természeti táj

belső-ázsiai állam
	F	ázsiai állam
	A	Kína
		Mongólia
	T	Belső-Ázsia

belső-ázsiai folyó
	F	ázsiai folyó
	A	Tarim
	T	Belső-Ázsia

belső-ázsiai hegység
	F	ázsiai hegység
	A	Altaj
		Hangaj
		Himalája
		Hindukus
		Karakoram
		Kasgari-hegység
		Kunlun
		Pamír
		Szajan-hegység
		Tannu-Ola
		Tien-San
		Transzhimalája
	T	Belső-Ázsia
	X	Közép-Ázsia

belső-ázsiai természeti táj
	F	ázsiai természeti táj
	A	Belső-Mongólia
		Külső-Mongólia
		Tibet nagytáj
		Xinjiang nagytáj
	T	Belső-Ázsia

Belső-Hebridák
	F	Brit-szigetek
	T	Észak-Skócia
	P	Mull-sziget
		Skye-sziget
		Staffa-sziget

Belső-Kárpátok
	L	Tátra

Belső-Mongólia
	F	belső-ázsiai természeti táj
	P	Góbi

Belső-Mongólia autonóm terület
	L	Nei Monggol zizhiqu

Belső-Somogy
	Forrás:  kf(69)
	T	Somogy
	P	Barcs
		Csurgó
		Darány
		Erdőcsokonya
		Kálmáncsa
		Nagyatád
		Nagybajom
		Rinya mente
	X	Somogy vármegye

Belső-Szolnok vármegye
	M:  1876-tól beolvadt Szolnok-doboka és Szilágy vármegyékbe
	Forrás:  gyal(364)
	T	Magyarok földje

Belsőrákos
	Forrás:  gyal(698)kf(155-156)
	L	Nagyrákos

Béltekhodos
	Forrás:  gyal(130)kf(134)
	T	Krasznaköz
		Szatmár vármegye

beltenger
	M:  A beltengernek külön medencéje van a peremtengerhez képest
	F	tenger
	A	interkontinentális beltenger
		intrakontinentális beltenger

Beludzsisztán
	T	Pakisztán

Beludzsisztán tartomány
	T	Irán

Belusest
	Forrás:  kf(149)kok(33)
	T	Román vidéke

Bély
	Forrás:  hun(611-612)kf(72)
	T	Bodrogköz
		Zemplén vármegye

Ben Wywis
	L	Észak-Skót-felvidék

Benadir
	R	Banaadir körzet

Bendorf
	Forrás:  gyal(134.839)
	T	Szeben vármegye
		Újegyház szék

Benedekfalva
	Forrás:  kszn(6-7)
	T	Szilágy vármegye
		Tövishát

Benelux állam
	F	nyugat-európai állam
	A	Belgium
		Hollandia
		Luxemburg

Bengál-alföld
	F	Észak-indiai alföld

Bengál-öböl
	F	peremtenger
	T	Indiai-óceán
	X	Brahmaputra
		Gangesz

Bengázi város
	T	Benghazi tartomány
	E	Euhesperides

Benghazi tartomány
	T	Líbia
	P	Bengázi város

Benguela tartomány
	T	Angola

Beni Isguene
	T	algériai Pentapolisz

Beni Sueff kormányzóság
	T	Egyiptom

Benin
	M:  Államformája népi köztársaság. Közigazgatási beosztás: 6 tartomány (province)
	H	Dahomey
	F	nyugat-afrikai állam
	P	Porto Novo

Benin city
	T	Edo szövetségi állam

Benue szövetségi állam
	T	Nigéria
	P	Makurdi

berber ország
	M:  A 16. sz. közepétől nevezték így Mauritánia, Algéria, Marokkó, Tunézia és Líbia területét
	H	Berberia
	R	Maghreb ország

Berberia
	L	berber ország

Bereg vármegye
	Forrás:  gyal(366-367)
	T	Magyarország 1876-1920 között
		Magyarország 1938-1941(1944) között
		Tiszáninneni kerület
	X	beregi Tiszahát
		Felföld
		Szerenye
		Tóhát

beregi Tiszahát
	M:  a Tisza jobbpartja a szatmári Tiszaháttal szemben
	Forrás:  kf(185)
	HV	Tiszahát
	T	Felföld
	X	Bereg vármegye

Berenike
	L	Euhesperides

Berettyó
	F	magyarországi folyó
	R	Sebes-Körös
	E	Hortobágy-folyó

Berettyó mente
	Forrás:  kf(71.180)
	LV	bihari Berettyó mente
		szilágysági Berettyó mente

Berettyó sárrétje
	Forrás:  vk(15)kf(165)
	L	Nagysárrét

berettyói Sárrét
	Forrás:  vk(15)
	L	Nagysárrét

Bergen
	T	Nyugat-Norvégia

Bering-gleccser
	F	hegylábi gleccser

Bering-tenger
	F	peremtenger
	T	Csendes-óceán
	X	Yukon-folyó

Berkesi járás
	M:  1862-ig Kővár vidéke része
	Forrás:  gyal(195)
	T	Kővár vidéke

Berkeszpataka
	Forrás:  gyal(132)
	T	Nagysomkúti járás
		Szatmár vármegye
	X	Kővár vidéke

Berkshire
	T	Délkelet-Anglia

Berlin
	LV	Berlin szövetségi állam
		Berlin város
		Kelet-Berlin
		Nyugat-Berlin

Berlin szövetségi állam
	HV	Berlin
	T	Németország
	P	Berlin város

Berlin város
	HV	Berlin
	F	főváros
	T	Berlin szövetségi állam
	E	Kelet-Berlin
		Nyugat-Berlin

Bermuda
	F	észak-amerikai sziget
		Nagy-Britannia külbirtoka

Bern
	LV	Bern kanton
		Bern város

Bern kanton
	HV	Bern
	T	Svájc
	P	Bern város
		Jura kanton

Bern város
	HV	Bern
	F	főváros
	T	Bern kanton

Berni-Alpok
	T	külső kristályos öv
	P	Aletsch-gleccser
		Finsteraarhorn
		Jungfrau

Bernina-csoport
	T	Rhäti-Alpok
	P	Piz Bernina

Berriane
	T	algériai Pentapolisz

Berring-szoros
	F	tengerszoros

Besszarábia
	M:  Történelmi tájegység Délkelet-Európában, a Prut, a Dnyeszter, a Fekete-tenger és a Duna határolta területen
	R	Moldova

Beszterce vidék
	M:  1876-tól Beszterce-naszód vármegye része
	Forrás:  gyal(370.658)gyal(558)
	H	Nösnerland
	T	Királyföld
	P	Besztercei kerület
		Borgói járás
		Monori járás
		Naszódi kerület
		Ószentgyörgyi járás
		Radnai járás
		Zágrai járás

Beszterce-Naszód vármegye
	Forrás:  hun(659)gyal(370)
	T	Erdély 1876-1920 között
		Magyarország 1876-1920 között
		Magyarország 1938-1941(1944) között
	P	Zselyk
	R	Bistrita-Nasaud megye
	X	erdélyi Mezőség

Besztercebánya
	Forrás:  gyal(194)
	F	királyi bányaváros
		szabad királyi város
	T	Zólyom vármegye

Besztercei kerület
	Forrás:  gyal(370)
	T	Beszterce vidék
	X	erdélyi szászok

Besztercei-havasok
	F	Keleti-Kárpátok

Beszterec
	Forrás:  ROM(58)
	T	Rétköz
		Szabolcs vármegye

Bétel
	T	Szamaria tartomány

Bethlenszentmiklós
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	T	Kis-Küküllő mente
		Kis-Küküllő vármegye

Betikai-hegység
	L	Betikai-Kordillerák

Betikai-Kordillerák
	H	Betikai-hegység
	F	pireneusi-félszigeti hegység
	T	Eurázsiai-hegységrendszer
		Pireneusi-félsziget
	P	Sierra Nevada, Sp.

Betlehem
	T	Judea

Betlenfalva
	Forrás:  gyal(792.823)
	T	Szepesi lándzsások kerülete

Betszaida
	T	Galilea

Beysehiri-tó
	F	ázsiai tó
	X	Törökország

Bhopal
	T	Madhya Pradesh

Bhubaneswar
	T	Orissa

Bhután
	M:  Államformája monarchia, indiai védnökség alatt. Közigazgatási beosztás: 4 körzet (region)
	F	dél-ázsiai állam
	P	Thimbu

Bialystoki vajdaság
	T	Lengyelország

Bié tartomány
	T	Angola

Bihar
	Forrás:  gyal(372)hun(211-221)
	H	Biharország
	T	Tiszántúl
	P	Báródság
		bihari Berettyó mente
		bihari Erdőhát
		bihari Hegyköz
		bihari Mezőség
		Fekete-Körös völgye
		Rézalja
		Sebes-Körös völgye
	X	Bihar vármegye

Bihar szövetségi állam
	T	India
	P	Patna

Bihar vármegye
	Forrás:  gyal(371)
	T	Magyarország 1876-1920 között
		Magyarország 1921-1938 között
		Magyarország 1938-1941(1944) között
		Tiszántúli kerület
	P	Ant
		Árpád
		Bakonszeg
		Báránd
		Belényes
		Belényessonkolyos
		Belényesújlak
		Bélfenyér
		Bihardiószeg
		Biharnagybajom
		Bihartorda
		Dancsháza
		Élesd
		Erdőgyarak
		Érmihályfalva
		Gyanta helység
		Hegyközcsatár
		Hegyközkovácsi
		Hegyközpályi
		Hegyközszáldobágy
		Hegyközszentimre
		Hegyközszentmiklós
		Hegyköztóttelek
		Hegyközújlak
		Illye
		Kisháza
		Kisnyégerfalva
		Körösjánosfalva
		Köröstárkány
		Kötegyán
		Madarász
		Magyarremete
		Margitta
		Méhkerék
		Mezőbaj
		Mezőtelegd
		Micske
		Nagybáród
		Nagyrábé
		Nagyszalonta
		Oláhhomorog
		Rév
		Rézbánya
		Sáp
		Sarkad
		Sárréti járás
		Sárrétudvari
		Szalárd
		Székelyhíd
		Szerep falu
		Tamáshida
		Tenke
		Tenkeszéplak
		Tulka
		Várasfenes
	R	Bihor megye
	X	Báródság
		Bihar
		bihari Erdőhát
		bihari Hegyköz
		bihari Mezőség
		Érmellék
		Fekete-Körös völgye
		Kalota
		Kissárrét
		Nagysárrét
		Rézalja
		Tiszántúl

Bihardiószeg
	Forrás:  gyal(441)kf(93)
	T	Bihar vármegye
		Székelyhidi járás

Biharerdő
	L	Erdélyi-Középhegység

bihari Berettyó mente
	HV	Berettyó mente
	T	Bihar

bihari Erdőhát
	Forrás:  hun(694)kf(92)
	HV	Erdőhát
	T	Bihar
	X	Bihar vármegye
		Körösköz

bihari Hegyköz
	Forrás:  gyal(506)kf(115)
	HV	Hegyköz
	T	Bihar
	P	Hegyközcsatár
		Hegyközkovácsi
		Hegyközpályi
		Hegyközszáldobágy
		Hegyközszentimre
		Hegyközszentmiklós
		Hegyköztóttelek
		Hegyközújlak
		Micske
		Szalárd
	X	Bihar vármegye

bihari Mezőség
	Forrás:  kf(146)
	H	Kiskeresér
		Nagykeresér
	HV	Mezőség
	T	Bihar
		Körösköz
	P	Ant
		Árpád
		Erdőgyarak
		Illye
		Kötegyán
		Madarász
		Méhkerék
		Mezőbaj
		Nagyszalonta
		Oláhhomorog
		Sarkad
		Tamáshida
		Tulka
	X	Bihar vármegye
		Nagyszalontai járás

Bihari rétköz
	L	Kissárrét

bihari Sárrét
	Forrás:  hun(220)mnl4(429)vk(15)
	L	Nagysárrét

Biharnagybajom
	Forrás:  gyal(61)
	T	Bihar vármegye
		Nagysárrét
	X	Sárréti járás

Biharország
	Forrás:  kf(69-71)
	L	Bihar

Bihartorda
	Forrás:  gyal(61)
	T	Bihar vármegye
		Nagysárrét
	X	Sárréti járás

Bihor megye
	T	Románia
	E	Bihar vármegye

Bijagós-szigetek
	T	Bissau-Guinea

Bikszád
	Forrás:  gyal(345)
	T	Avas
		Szatmár vármegye

Bío Bío
	T	Chile
	P	La Laja megye

bioszféra
	M:  A szerves élet elterjedésének tere a Földön a litoszféra felső részén, különösen a málláskéregben, a talajban, a troposzférában és a hidroszférában
	F	szerves szféra
	A	fauna
		flóra
		társadalom
	T	fizikai földrajz

Birkenfeld
	M:  1817-ben átkerült Oldenburghoz
	T	Oldenburg állam
		Rheinprovinz

Birnin Kebbi
	T	Kebbi szövetségi állam

Birobidzsán terület
	H	Zsidó autonóm terület
	T	Habarovszk tartomány

Birranga-hegység
	F	észak-ázsiai hegység

Biskek
	H	Frunze
	F	főváros
	T	Kirgizisztán

Bismarck
	T	North Dakota szövetségi állam

Bissau
	LV	Bissau körzet
		Bissau város
		Bissau-Guinea

Bissau körzet
	HV	Bissau
	T	Bissau-Guinea
	P	Bissau város

Bissau város
	HV	Bissau
	F	főváros
	T	Bissau körzet

Bissau-Guinea
	H	Guinea-Bissau
	HV	Bissau
	F	nyugat-afrikai állam
	P	Bafáta körzet
		Bijagós-szigetek
		Bissau körzet
		Bissora körzet
		Boloma körzet
		Caoheu körzet
		Catio körzet
		Farim körzet
		Fulacunda körzet
		Gabu körzet
		Mansoa körzet
		Santo Domingo körzet
	E	Portugál Guinea
	X	Formosa-sziget

Bissora körzet
	T	Bissau-Guinea

Bistrita-Nasaud megye
	T	Románia
	E	Beszterce-Naszód vármegye

Bithynia
	F	Asia Minor Occidentalis
	T	Pontus dioecesis
	P	bithyniai Mygdonia

Bithynia et Pontus
	T	Római Birodalom

bithyniai Mygdonia
	M:  A thrák Mygdones nép kisázsiai szállásterületének a neve
	F	Mygdonia
	T	Bithynia

Biwa-tó
	F	ázsiai tó
	X	Japán

Bizánc város
	T	Keletrómai Birodalom
	R	Konstantinápoly

Bizánci Birodalom
	M:  Középkori állam. A Keletrómai Birodalom elnevezése a történettudományban a Kr. u. 5. század és 1453 közötti időszakban. A birodalmi adminisztráció önmagát soha nem nevezte így  a  történeti források tanúsága szerint.
	H	Bizánci Császárság
		Görög Császárság
	F	középkori állam
	P	Aigyptos dioecesis
		Konstantinápoly
	R	Görögország
		Oszmán-Török Birodalom
	E	Keletrómai Birodalom
	X	bizantinológia
		Latin Császárság
		Nikaiai Császárság

Bizánci Császárság
	L	Bizánci Birodalom

Bizertei-tó
	F	afrikai tó
	X	Tunézia

Blekinge
	T	Götaland
	P	Gotland
		Öland

Blocksberg
	L	Brocken

Bloemfontein
	T	Orange Free State

Blue mountains
	L	Kék-hegység

Boa Vista
	T	Roraima szövetségi terület

Boavista-sziget
	T	Barlavento kerület

Bocas del Toro tartomány
	T	Panama

Bocska
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Boda
	Forrás:  kf(111.142-144)
	T	mecseki Hegyalja

Boden-tó
	F	európai tó
	X	Ausztria
		Németország
		Svájc

Bodoni bánság
	M:  1382-ben veszti el a Magyar Királyság
	Forrás:  gyal(134)
	F	bánságok

Bodrog
	F	magyarországi folyó
	R	Tisza

Bodrog vármegye
	M:  1712-1729 között létezett
	Forrás:  gyal(347)
	R	Bács-Bodrog vármegye

Bodrog-járattáj
	Forrás:  ROM(14)
	L	Rétköz

Bodrogkeresztúr
	Forrás:  hun(611)
	T	Tokaj Hegyalja
		Zemplén vármegye

Bodrogköz
	Forrás:  kf(72)hun(611-612)
	T	Felföld
	P	Bély
		Bodrogmező
		Bodrogszentes
		Bodrogszentmária
		Bodrogszerdahely
		Bodrogvécs
		Bodrogzug
		Cigánd
		Felső-Bodrogköz
		Hosszúrét
		Karcsa
		Királyhelmec
		Kisgéres
		Kiskövesd
		Kistárkány
		Lelesz
		Nagygéres
		Nagykövesd
		Nagyrét
		Nagytárkány
		Pácin
		Perbenyik
		Ricse
		Zemplénagárd
	X	Szabolcs vármegye
		Zemplén vármegye

Bodrogmező
	Forrás:  hun(611-612)kf(72)
	T	Bodrogköz
		Zemplén vármegye

Bodrogolaszi
	Forrás:  hun(611)
	H	Olaszi
	T	Tokaj Hegyalja
		Zemplén vármegye

Bodrogszentes
	Forrás:  hun(611-612)kf(72)
	T	Bodrogköz
		Zemplén vármegye

Bodrogszentmária
	Forrás:  hun(611-612)kf(72)
	T	Bodrogköz
		Zemplén vármegye

Bodrogszerdahely
	Forrás:  hun(611-612)kf(72)
	T	Bodrogköz
		Zemplén vármegye

Bodrogvécs
	Forrás:  hun(611-612)kf(72)
	T	Bodrogköz
		Zemplén vármegye

Bodrogzsadány
	Forrás:  hun(611)
	H	Zsadány
	T	Tokaj Hegyalja
		Zemplén vármegye

Bodrogzug
	M:  három Szabolcs vármegyei falu határa képezi
	Forrás:  hun(611-612)kf(72)
	T	Bodrogköz
	P	Kenézlő
		Viss
		Zalkod
	X	Szabolcs vármegye

Bogártelke
	Forrás:  gyal(541)
	T	Kolozs vármegye
		Nádasmente
	X	Nádasmenti járás

Bogdánd
	Forrás:  kszn(6-7)
	T	Szilágy vármegye
		Tövishát

Bogdánfalva
	Forrás:  gyal(649)kok(33)kf(149)
	T	Bacau megye
		moldvai Mezőség

Bogota
	F	főváros
	T	Cundinamarca

Bohol
	LV	Bohol-sziget
		Bohol-szigeti tartomány

Bohol-sziget
	HV	Bohol
	T	Visayas-szigetek

Bohol-szigeti tartomány
	HV	Bohol
	T	Fülöp-szigetek

Boholc
	Forrás:  gyal(102.667)
	T	Nagy-Küküllő vármegye
		Nagysink szék

Bohuslän
	T	Götaland

Boiotia
	F	ókori Görögország

Bois le Duc
	L	`s-Hertogenbosch

Boise
	T	Idaho szövetségi állam

Boldogasszonyfalva
	Forrás:  gyal(45-46)
	T	Bács-Bodrog vármegye
		Sajkás vidék

Boldogfalva
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	T	Kis-Küküllő mente
		Kis-Küküllő vármegye

Boldogváros
	Forrás:  gyal(102.667)
	T	Nagy-Küküllő vármegye
		Nagysink szék

Bolhács
	Forrás:  gyal(780)
	T	Kis-Küküllő vármegye
		Szeben szék

Bolhád
	Forrás:  kf(73)
	T	Felföld
	X	Gömör és Kishont vármegye
		Nógrád vármegye

Bolívar
	LV	Bolívar szövetségi állam
		Bolívar tartomány, Ec.
		Bolívar tartomány, Kol.
		Bolívar város

Bolívar szövetségi állam
	HV	Bolívar
	T	Venezuela
	P	Ciudad bolívar

Bolívar tartomány, Ec.
	HV	Bolívar
	T	Ecuador

Bolívar tartomány, Kol.
	HV	Bolívar
	T	Kolumbia
	P	Bolívar város

Bolívar város
	HV	Bolívar
	T	Bolívar tartomány, Kol.

Bolívia
	F	dél-amerikai állam
	P	Andok vidéke
		Llanos de Mojos
		Riberalta
	X	Poopói-tó
		Titicaca-tó

Boloma körzet
	T	Bissau-Guinea

Bolya
	Forrás:  kf(81)
	T	Dél-Erdély
		Nagy-Küküllő vármegye

Bombay
	T	Maharashtra

Bonyha
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	T	Kis-Küküllő mente
		Kis-Küküllő vármegye

Boquerón megye
	T	Paraguay

Borbánd
	Forrás:  hun(698-699)
	T	Alsó-Fehér vármegye
		erdélyi Hegyalja

Borgói járás
	Forrás:  gyal(195)
	T	Beszterce vidék

Borgói-hágó
	F	keleti-kárpátoki hágó

Borgói-hegység
	F	Keleti-Kárpátok

Borneó
	M:  A sziget Indonéziához tartozó része
	H	Kalimantan
	T	Nagy-Szunda-szigetek
	X	Sarawak

Bornholm
	H	Ronne
	F	észak-európai sziget
	T	Dánia

BORNO SZÖVETSÉGI ÁLLAM
	T	Nigéria
	P	Maiduguri

Borosjenő
	Forrás:  kf(93)
	T	Arad vármegye
		Fehér-Körös völgye

Boroskrakkó
	Forrás:  hun(698-699)
	T	Alsó-Fehér vármegye
		erdélyi Hegyalja

Borossebes
	Forrás:  kf(93)
	T	Arad vármegye
		Fehér-Körös völgye

Boroszló
	L	Wroclaw város

Borsa völgye
	Forrás:  kf(73)
	F	erdélyi történeti-néprajzi táj
	P	Bádok
		Csomafája
		Kide
		Kolozsborsa
		Páncélcseh
		Válaszút
	X	Kolozs vármegye

Borsai-hágó
	F	északi-kárpátoki hágó

Borsfa
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Borsod és Kishont k. e. e. vármegye
	M:  A k. e. e. rövidítés feloldása: közigazgatásilag egyelőre egyesített
	Forrás:  gyal(205-208)
	T	Magyarország 1921-1938 között

Borsod vármegye
	Forrás:  gyal(381)
	T	Magyarország 1876-1920 között
		Magyarország 1938-1941(1944) között
		Tiszáninneni kerület
	P	Cserépfalu
		Csermely
		Csokvaomány
		Domaháza
		Edelény
		Emőd
		Mezőkövesd
		Ózd
		Rudabánya
		Sály
		Szentistván
		Tard
	R	Borsod-Abaúj-Zemplén megye
	X	Barkóság
		borsodi Hegyhát
		borsodi Hegyköz
		borsodi Mezőség
		Cserehát
		Felföld
		Matyóföld
		Palócföld

Borsod-Abaúj-Zemplén megye
	Forrás:  gyal(210-226)
	F	magyarországi megye
	T	Magyarország 1945(1949)-1983(1989) között
		Magyarország 1989-től
	P	Cserehát
		Miskolc
		Sárospatak
	E	Abaúj-Torna vármegye
		Borsod vármegye
		Zemplén vármegye

borsodi Hegyhát
	Forrás:  hun(517)kf(114-115)
	HV	Hegyhát
	T	Felföld
	X	Barkók
		Borsod vármegye

borsodi Hegyköz
	Forrás:  kf(116)
	HV	Bükkalja
		Hegyköz
	T	Felföld
	P	Cserépfalu
		Emőd
		Sály
	X	Borsod vármegye

borsodi Mezőség
	Forrás:  kf(146-147)
	HV	Mezőség
	T	Duna-Tisza köze
	P	Gelej
		Matyóföld
		Mezőcsát
		Mezőkeresztes
	X	Borsod vármegye

Borszék
	Forrás:  tm(26-27)
	H	Gyergyóborszék
	T	Csík vármegye
		Gyergyó

borvidék
	F	táj
	X	borászat
	=	Weinland

Borza földje
	Forrás:  gyal(357)
	L	Barcaság

Borzás
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	T	Kis-Küküllő mente
		Kis-Küküllő vármegye

Bosten-tó
	F	ázsiai tó
	X	Kína

Boston
	T	Massachusetts szövetségi állam

Bosznia
	M:  A történelmi, ill. földrajzi Bosznia
	H:  Bosznia térben és időben átfogó tárgyalása (pl. történelme, földrajza, néprajza, geológiája) esetén használandó. 1878-1918, továbbá 1918 után a "Jugoszlávia", ill. a "Bosznia és Hercegovina" használandó
	HV	Ráma
	R	Bosznia és Hercegovina
	X	Boszniai bánság

Bosznia és Hercegovina
	M:  1878-1918 között osztrák tartomány, 1918—1992 után Jugoszlávia része, utána független állam (Bosznia—hercegovinai Köztársaság)
	M:  1878-1918 között osztrák tartomány, 1918-1992 után Jugoszlávia része, utána független állam (Bosznia-hercegovinai Köztársaság)
	H:  Az 1878 utána politikai alakulat történelme, politikai és etnikai helyete stb. esetén használandó
	F	balkáni állam
	T	Balkán
	P	Sarajevo
	E	Bosznia
		Jugoszlávia

Boszniai bánság
	M:  1389-ben veszti el a Magyar Királyság. A 15. századra Jajcai bánság néven szervezték újjá
	Forrás:  gyal(134)
	F	bánságok
	R	Jajcai bánság
	X	Bosznia

Boszporusz
	F	tengerszoros

Botfa
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Botfalu
	Forrás:  gyal(357)
	T	Barcaság
		Brassó vármegye
	P	Alsóbotfalu
		Felsőbotfalu

Botosani megye
	T	Moldva
		Románia

Botpalád
	Forrás:  kf(190)
	T	Paládok
		Szatmár vármegye

Botswana
	M:  Államformája köztársaság. Közigazgatási beosztása: 20 körzet (district)
	F	dél-afrikai állam
	P	Gaborone
	X	Ngami-tó

Botteni-öböl
	F	tengeröböl
	T	Balti-tenger

Bou Nouara
	T	algériai Pentapolisz

BOURGOGNE
	T	Franciaország
	E	Burgund Királyság

Bouvet-sziget
	F	antarktiszi sziget
	T	Antarktisz
		Norvégia

Boyacá
	T	egyéb igazgatási területek

Boyangi-tó
	L	Poyangi-tó

Boyer ahmadi-ye kormányzóság
	T	Irán

Boza földje
	Forrás:  gyal(357)
	L	Barcaság

Bő
	Forrás:  kf(150-151)
	T	Sopron vármegyei nagyerdő

Bőköz
	M:  Az Ormánság keleti része
	Forrás:  kf(154-155)
	T	Ormánság

Börzönce
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Börzsöny
	F	Északi-Középhegység
	X	Dunazug-hegység

Bős
	T	Pozsony vármegye
	R	Gabcikovo

Bősháza
	Forrás:  kszn(6-7)
	T	Szilágy vármegye
		Tövishát

Brabant
	LV	Brabant tájegység
		Brabant tartomány

Brabant tájegység
	HV	Brabant
	T	Francia-Belga-rögvidék

Brabant tartomány
	HV	Brabant
	T	Belgium
	P	Bruxelles

Brac
	F	adriai-tengeri sziget
	T	Horvátország
	P	Korcula

Brahmaputra
	F	dél-ázsiai folyó
	X	Bengál-öböl

Braila megye
	T	Románia

Brandenburg
	M:  1713-tól története összekapcsolódott Poroszországéval
	H	Brandenburgi Választófejedelemség
	F	német történelmi államok
	T	Németország
		Poroszország
	P	Potsdam

Brandenburgi Választófejedelemség
	L	Brandenburg

Branyiszkó-hegység
	F	Északnyugati-Kárpátok
	P	Branyiszkó-szoros

Branyiszkó-szoros
	F	északi-kárpátoki szoros
	T	Branyiszkó-hegység

Brasov megye
	T	Románia
	E	Brassó vármegye

Brassó vármegye
	Forrás:  hun(659)gyal(384)
	T	Erdély 1876-1920 között
		Magyarország 1876-1920 között
	P	Apáca falu
		Bácsfalu
		Barcarozsnyó
		Barcaszentpéter
		Barcaújfalu
		Botfalu
		Csernátfalu
		Feketehalom
		Földvár (2)
		Hosszúfalu
		Höltövény
		Keresztényfalva
		Krizba
		Prázsmár
		Pürkerec
		Szászhermány
		Szászmagyarós
		Szászveresmart
		Szászvolkány
		Tatrang
		Türkös
		Vidombák
		Zajzon
	R	Brasov megye
	X	Barcaság
		Dél-Erdély
		Hétfalu
		Négyfalu
		Tízfalu

Brassó vidék
	Forrás:  gyal(384)
	H	Barcza
		Burzenland
	T	Királyföld
	X	erdélyi szászok

Brassói-havasok
	F	Keleti-Kárpátok

Braszlav hercegsége
	T	Regnum Francorum
	E	Pannonia
	X	Morva Fejedelemség

Braunschweig
	LV	Braunschweig állam
		Braunschweig város

Braunschweig állam
	H	Braunschweig Hercegség
	HV	Braunschweig
	F	német történelmi államok
	P	Braunschweig város
	R	Niedersachsen

Braunschweig Hercegség
	M:  1235-1918 között időről-időre változó területi megosztotság miatt soha nem volt politikai  súlya
	L	Braunschweig állam

Braunschweig város
	HV	Braunschweig
	T	Braunschweig állam
		Niedersachsen

Brava-sziget
	T	Sotavento kerület

Brazil-felföld
	F	dél-amerikai hegység
		dél-amerikai természeti táj

Brazília
	F	dél-amerikai állam
	P	Acre szövetségi állam
		Alagoas szövetségi állam
		Amapá szövetségi terület
		Amazonas szövetségi állam
		Bahia szövetségi állam
		Brazília szövetségi kerület
		Brazília város
		Ceará szövetségi állam
		Espírito Santo szövetségi állam
		Goiás szövetségi állam
		Maranhao szövetségi állam
		Mato Grosso do Sul szövetségi állam
		Mato Grosso szövetségi állam
		Minas Gérais szövetségi állam
		Pará szövetségi állam
		Paraiba szövetségi állam
		Paraná szövetségi állam
		Pernambuco szövetségi állam
		Piauí szövetségi állam
		Renando de Noronha szövetségi terület
		Río Grande do Norte szövetségi állam
		Río Grande do Soul szövetségi állam
		Rondónia szövetségi állam
		Roraima szövetségi terület
		Santa Catarina szövetségi állam
		Sao Paulo szövetségi állam
		Sergipe szövetségi állam
		Tocantins szövetségi állam
	X	brazil irodalom
		Mirimi-tó

Brazília szövetségi kerület
	T	Brazília
	P	Brazília város

Brazília város
	F	főváros
	T	Brazília
		Brazília szövetségi kerület

Brazos
	F	észak-amerikai folyó
	X	Mexikói-öböl

Brazzaville
	F	főváros
	T	Kongó

Brecknockshire
	T	Közép-Wales

Bregenz
	T	Voralberg

Bréma
	L	Bremen város

Bremen
	LV	Bremen szövetségi állam
		Bremen város

Bremen szövetségi állam
	HV	Bremen
	F	német történelmi államok
	T	Németország
	P	Bremen város

Bremen város
	H	Bréma
	HV	Bremen
	T	Bremen szövetségi állam

Brenner-hágó
	F	alpesi hágó

Breslau
	L	Wroclaw város

Breszt terület
	T	Fehéroroszország

Bretagne
	H	Aremorica
		Armorica
	T	Franciaország

Breznóbánya
	Forrás:  gyal(194)
	F	szabad királyi város
	T	Zólyom vármegye
	X	bányaváros

Bridgetown
	F	főváros
	T	Barbados

Brisbane
	T	Queensland

Brit Antarktisz
	F	Nagy-Britannia külbirtoka
	T	Antarktisz

Brit Columbia
	L	British Columbia

Brit Guayana
	L	Guayana

Brit Guinea
	R	Gambia

Brit Honduras
	M:  1973. 06. 30-tól Belize
	L	Belize

Brit Indiai-óceáni terület
	M:  British Indian Ocean Territory
	F	Nagy-Britannia külbirtoka
	T	Indiai-óceán
	P	Chagos-szigetek
		Diego Garcia sziget

Brit Kelet-Afrika
	R	Kenya
		Uganda

Brit Nemzetközösség
	P	Nagy-Britannia

Brit Salamon-szigetek
	L	Salamon-szigetek

Brit Szomáliföld
	M:  1960.06.26-án vált függetlenné
	R	Szomália

Brit Virgin-szigetek
	F	közép-amerikai sziget
		Nagy-Britannia külbirtoka
	X	Amerikai Virgin-szigetek

Brit-szigetek
	F	nyugat-európai sziget
		nyugat-európai természeti táj
	A	Anglesey
		Angol-sziget
		Belső-Hebridák
		Külső-Hebridák
		Man-sziget
		Orkney-szigetek
		Scilly-szigetek
		Shetland-szigetek
		Wight-sziget

Britannia
	M:  Kr. e. a 6. században kelta törzsek, brittek telepítették be
	T	Nyugatrómai Birodalom
		Római Birodalom
	P	Britannia Inferior
		Britannia Superior
	R	Angol Királyság
		angolok területe

Britannia Inferior
	T	Britannia
	P	Londinum

Britannia Superior
	T	Britannia
	P	Caledonia

British Columbia
	H	Brit Columbia
	T	Kanada
	P	Victoria város2

Brjanszk terület
	T	Oroszország központi vidékének nyugati része

Broad Peak
	F	ázsiai hegycsúcs
	T	Karakoram

Brocken
	M:  Hatalmas gránitsziklákkal tarkított csúcs, a német néprajzban és a Faust egyik jelenetében is szerepel
	H	Blocksberg
	F	európai hegycsúcs
	T	Harz
	X	ködkísértet
		Walpurgis-éj

Brokopondo körzet
	T	Suriname

Brong-Ahafo körzet
	T	Ghána

Brugge
	T	Nyugat-Flandria

Brulya
	Forrás:  gyal(102.667)
	T	Nagy-Küküllő vármegye
		Nagysink szék

Brunei
	M:  Államformája autonóm szultánátus. Közigazgatási beosztás: 4 körzet (district)
	F	délkelet-ázsiai állam
	P	Bandar Seri Begawan

Brutium
	T	Italia provincia
		Italia Suburbicaria

Bruxelles
	H	Brüsszel
	F	főváros
	T	Brabant tartomány

Brüsszel
	L	Bruxelles

Buchenland
	L	Bukovina

Bucovina
	L	Bukovina

Bucsonfalva
	Forrás:  gyal(132)
	T	Nagysomkúti járás
		Szatmár vármegye
	X	Kővár vidéke

Bucsuta
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Buda
	Forrás:  gyal(194)
	F	szabad királyi város
	T	Pest vármegye

Budai-hegység
	T	Dunazug-hegység
	P	Gellérthegy
		János-hegy
		Sas-hegy

Budapest
	F	főváros
	T	Pest megye
		Pest vármegye

Buenos Aires
	LV	Buenos Aires tartomány
		Buenos Aires város
		Buenos Aires-tó

Buenos Aires tartomány
	HV	Buenos Aires
	T	Argentína
	P	Buenos Aires város

Buenos Aires város
	HV	Buenos Aires
	F	főváros
	T	Buenos Aires tartomány

Buenos Aires-tó
	HV	Buenos Aires
	F	dél-amerikai tó
	X	Argentína
		Chile

Buj
	Forrás:  ROM(58)
	T	Rétköz
		Szabolcs vármegye

Buják
	Forrás:  kf(79)
	T	Cserhát
		Nógrád vármegye
	X	palócok

Bujánháza
	Forrás:  gyal(345)
	T	Avas
		Szatmár vármegye

Bujr-tó
	F	ázsiai tó
	X	Mongólia

Bujumbura
	F	főváros
	T	Burundi

Bukarest
	F	főváros
	T	Munténia
		Románia

Bukovina
	M:  Az északkeleti Kárpátok egy részét és a hozzá tartozó síkságot magába foglaló történelmi tájegység Kelet-Európában. 1775-ben jutott saját névhez és identitáshoz, amikor a Moldvát bírtokló törökök átengedték Ausztriának
	Forrás:  gyal(649), Magyar nagylexikon, Britannica Hung., Magyar néprajzi lexikon
	H	Buchenland
		Bucovina
	P	Andrásfalva
		Csernovci város
		Fogadjisten
		Hadikfalva
		Istensegits
		Józseffalva
	R	Csernovci terület
		Suceava megye
	X	bukovinai csángók

Bulgária
	M:  Közigazgatási beosztás: 9 megye (oblaszt)
	F	balkáni állam
	T	Balkán
	P	Szófia
	X	Muszala

Búnyi járás
	M:  1862-ig Kővár vidéke része
	Forrás:  gyal(195)
	T	Kővár vidéke

Búr sa`id
	L	Port Said város

Burgenland
	T	Ausztria
	P	Eisenstadt
		szórványmagyarság
	X	Nyugat-Magyarország

Burgund Királyság
	T	Frank Királyság
	R	Bourgogne
	E	burgundok területe

burgundok területe
	M:  Keleti germán nép. A népvándorlás során végül Lyon környékére húzódtak, s elfranciásodtak
	F	germánok területe
	R	Burgund Királyság

Burjátföld
	T	Szibéria közigazgatási terület
	P	Ulan-Ude

Burkina Faso
	M:  Államformája köztársaság. Közigazgatási beosztás: 30 tartomány (province)
	H	Felső-Volta
	F	nyugat-afrikai állam
	P	Ouagadougou

Burma
	L	Mianmar

Burullus-tó
	F	afrikai tó
	X	Egyiptom

Burundi
	M:  Államformája köztársaság. Közigazgatási beosztása 15 tartomány (province)
	F	egyenlítői közép-afrikai állam
	P	Bujumbura
	E	Ruanda-Urundi
	X	Tanganyika-tó

Burzenland
	Forrás:  hun(658)gyal(558-559)
	L	Brassó vidék

Buskerud
	T	Kelet-Norvégia

Bute
	T	Közép-Skócia déli része

Buza
	Forrás:  kf(145-146)
	T	erdélyi Mezőség
		Szolnok-Doboka vármegye

Búzáskocsárd
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	T	Alsó-Fehér vármegye
		Kis-Küküllő mente

Buzau megye
	T	Románia

Büd
	Forrás:  gyal(494-495)hun(193)
	L	Büdszentmihály

Büdszentmihály
	Forrás:  gyal(494-495)hun(193)
	H	Büd
	HV	Szentmihály
	T	Szabolcs vármegye
	P	Tiszabüd
	X	Hajdú kerület

Bükalja
	Forrás:  gyal(698)kf(155-156)
	L	Domonkosfa

Bükk-hegység
	F	Északi-Középhegység
	T	Felföld
	X	Heves-borsodi dombság
	=	bükk

Bükkalja
	Forrás:  kf(75)
	LV	borsodi Hegyköz
		Krasznaköz

bükkös
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	LV	bükkerdő
		Magyarbükkös

Bükkszoldobágy
	Forrás:  gyal(130)kf(134)
	T	Krasznaköz
		Szatmár vármegye

Bürkös
	Forrás:  kf(81)
	T	Dél-Erdély
		Nagy-Küküllő vármegye

Büyük Agri dai
	L	Nagy-Ararát

Byblos
	T	Főnícia

Bydgoszczi vajdaság
	T	Lengyelország

Byzacena
	M:  Pauly's Realencyclopädie, Ókori lexikon
	H	Byzacium
	F	Africa
	A	Byzacena provincia
		Byzacena tartomány

Byzacena provincia
	H	Valeria Byzacena
	F	Byzacena
	T	Africa dioecesis
	E	Byzacena tartomány

Byzacena tartomány
	F	Byzacena
	T	Africa ProconsularisI
	R	Byzacena provincia

Byzacium
	L	Byzacena

Caaguazú megye
	T	Paraguay

Caazapá megye
	T	Paraguay

Cabanas megye
	T	Salvador

Cabinda tartomány
	T	Angola

Cabo Delgado tartomány
	T	Mozambik

Caernarvonshire
	T	Észak-Wales

Caesarea
	LV	Caesarea Maritima
		Caesarea Philippi
		Caesarea, Cappadocia
		Caesarea, Mauretania

Caesarea Maritima
	HV	Caesarea
	T	Szamaria tartomány
	E	Caesarea Palestina

Caesarea Palestina
	R	Caesarea Maritima

Caesarea Philippi
	H	Fülöp Cezáreája
	HV	Caesarea
	T	Iturea
	E	Paneász

Caesarea, Cappadocia
	HV	Caesarea
	T	Cappadocia
	E	Eusebia

Caesarea, Mauretania
	HV	Caesarea
	T	Mauretania CaesariensisI

Cairo
	L	Kairó város

Caithness
	T	Észak-Skócia

Cajamarca megye
	F	Északi igazgatási területek
	T	Peru

Calabar
	T	Cross River szövetségi állam

Calabria régió
	T	Olaszország

Calanscio-homoksivatag
	F	Calanscio-sivatag
		homoksivatag
	T	Líbiai-sivatag

Calanscio-sivatag
	A	Calanscio-homoksivatag
		Calanscio-szerir

Calanscio-szerir
	F	Calanscio-sivatag
		kavicssivatag
	T	Líbiai-sivatag

Calarasi megye
	T	Románia

Calcutta
	H	Kalkutta
	T	West Bengal

Caledonia
	M:  Britannia provincia északi részének, a mai Skóciának az ókori, latin neve
	H	Kaledonia
	T	Britannia Superior

California szövetségi állam
	T	Egyesült Államok
	P	Los Angeles, Calif.
		Ontario város, Calif.
		Sacramento város
		Santa Cruz város, Calif.

Callao alkotmányos tartomány
	F	Középső igazgatási területek
	T	Peru

Camagüey tartomány
	T	Kuba

Cambriai-hegység
	F	nagy-britanniai hegység
	T	Angol-sziget

Cambridgeshire
	T	Közép-Anglia

Camiguin
	LV	Camiguin-sziget
		Camiguin-szigeti tartomány

Camiguin-sziget
	HV	Camiguin
	T	Philippines

Camiguin-szigeti tartomány
	HV	Camiguin
	T	Fülöp-szigetek

Campania
	T	Italia Suburbicaria

Campania régió
	T	Olaszország

Campeche
	LV	Campeche szövetségi állam
		Campeche város
		Campechei-öböl

Campeche szövetségi állam
	HV	Campeche
	T	Mexikó
	P	Campeche város

Campeche város
	HV	Campeche
	T	Campeche szövetségi állam

Campechei-öböl
	HV	Campeche
	T	Mexikói-öböl

Campidano-alföld
	T	Szardínia-sziget

Campo Grande
	T	Mato Grosso do Sul szövetségi állam

Canar tartomány
	T	Ecuador

Canberra
	F	főváros
	T	Australian capital territory and Jarvis bay territory

Canterbury
	LV	Canterbury tartomány
		Canterbury város

Canterbury tartomány
	HV	Canterbury
	T	Déli-sziget

Canterbury város
	HV	Canterbury
	T	Kent

Canton és Enderbury
	T	Kiribati

Caoheu körzet
	T	Bissau-Guinea

Cap Verde szigetek
	L	Zöld-foki Köztársaság

Cape Town
	H	Fokváros
	T	Western Cape

Cappadocia
	H	Kappadokia
	F	Asia Minor Orientalis
	T	Pontus dioecesis
		Római Birodalom
	P	Caesarea, Cappadocia

Capri
	F	dél-európai sziget
	T	olasz szigetek

Carabobo szövetségi állam
	T	Venezuela
	P	Valencia város, Ven.

Caracas
	LV	Caracas szövetségi kerület
		Caracas város

Caracas szövetségi kerület
	HV	Caracas
	T	Venezuela
	P	Caracas város

Caracas város
	HV	Caracas
	F	főváros
	T	Caracas szövetségi kerület

Caras-Severin megye
	T	Románia

Cardiganshire
	T	Közép-Wales

Caria
	H	Karia
	F	Asia Minor Occidentalis
	T	Asiana dioecesis
	P	Halikarnassos
		Miletos

Carlislei-alföld
	T	Angol-sziget

Carlow grófság
	H	Ceatharlach
	T	Írország

Carmarthenshire
	T	Dél-Wales

Carnarvon-hegység
	F	nyugat-ausztráliai hegység
	T	Yilgarn-fennsík

Carpentaria-alföld
	F	közép-asztrál-alföldek

Carson city
	T	Nevada szövetségi állam

Cartago tartomány
	T	Costa Rica

Carthaginiensis
	T	Hispaniae dioecesis

Carthago
	L	Karthágó város

Casamance tartomány
	T	Szenegál

Cascade-hegység
	T	Észak-amerikai Kordillerák

Cassai
	H	Kasai
	R	Kongó-folyó

Cassiotis
	T	Syria Superior

Castilla
	L	Kasztília

Castries
	F	főváros
	T	Saint Lucia

Catamarca tartomány
	T	Argentína

Catanduanes
	LV	Catanduanes-sziget
		Catanduanes-szigeti tartomány

Catanduanes-sziget
	HV	Catanduanes
	T	Philippines

Catanduanes-szigeti tartomány
	HV	Catanduanes
	T	Fülöp-szigetek

Cataniai-alföld
	T	Szicília-sziget

Catio körzet
	T	Bissau-Guinea

Catskill-hegység
	T	Appalache-hegység

Cauca
	LV	Cauca közigazgatási egység
		Cauca-folyó

Cauca közigazgatási egység
	HV	Cauca
	T	egyéb igazgatási területek

Cauca-folyó
	HV	Cauca
	R	Magdalena-folyó

Cautín tartomány
	T	Chile

Cavan grófság
	H	An Cabhán
	T	Írország

Cayenne
	T	Francia Guayana

Ceará szövetségi állam
	T	Brazília
	P	Fortaleza

Ceatharlach
	L	Carlow grófság

Ceboim
	H	Zeboim
	T	palesztinai Pentapolisz

Cebu
	LV	Cebu város
		Cebu-sziget
		Cebu-szigeti tartomány

Cebu város
	HV	Cebu
	T	Cebu-szigeti tartomány

Cebu-sziget
	HV	Cebu
	T	Visayas-szigetek

Cebu-szigeti tartomány
	HV	Cebu
	T	Fülöp-szigetek
	P	Cebu város

Cegléd
	Forrás:  kf(107-108)
	T	Háromváros
		Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye

Celebesz
	T	Nagy-Szunda-szigetek

Celebesz-tenger
	T	Ausztrál-ázsiai-földközi-tenger

Celldömölk
	Forrás:  gyal(551)hun(358)
	T	Kemenesalja
		Vas vármegye

Celna
	Forrás:  hun(698-699)
	T	Alsó-Fehér vármegye
		erdélyi Hegyalja

Centre
	T	Franciaország

Cernauti
	L	Csernovci város

Ceylon
	LV	Ceylon szigete
		Srí Lanka

Ceylon szigete
	HV	Ceylon
	F	ázsiai sziget
		dél-ázsiai természeti táj
	X	Srí Lanka

Chablais-Alpok
	T	Franica-Mészkőalpok

Chaco austral
	T	Gran Chaco

Chaco boreal
	T	Gran Chaco

Chaco central
	T	Gran Chaco

Chaco tartomány
	T	Argentína

Chagos-szigetek
	T	Brit Indiai-óceáni terület

Chalatenango megye
	T	Salvador

Chalcidice
	T	Syria Superior

Chaling-tó
	F	ázsiai tó
	X	Kína

Chalkidike
	F	ókori Görögország

Chalkidiké-félsziget
	T	Görög makedónia
	P	Athosz-hegy

Chalybonitis
	T	Syria Superior

Champagne-Ardenne
	T	Franciaország

Champlaini-tó
	F	észak-amerikai tó
	X	Kanada

Chandigarh
	LV	Chandigarh szövetségi terület
		Chandigarh város

Chandigarh szövetségi terület
	HV	Chandigarh
	T	India
	P	Chandigarh város

Chandigarh város
	M:  Az 1966-ban létrehozott hasonnevű szövetségi terület székhelye. Egyben Punjab és Haryana szövetségi államok székhelye is
	HV	Chandigarh
	T	Chandigarh szövetségi terület
		Haryana
		Punjab

Changbai-hegység
	F	távol-keleti hegység

Chao Phraya
	F	délkelet-ázsiai folyó
	X	Dél-kínai-tenger

Chao Phraya alföldje
	L	Thaiföldi-medence

Chapalai-tó
	F	közép-amerikai tó
	X	Mexikó

Chari
	F	afrikai folyó
	R	Csád-tó

Charleston
	T	West Virginia szövetségi állam

Charlottetown
	T	Prince Edward island

Chatham-szigetek
	T	Új-Zéland

Cheshire
	T	Északnyugat-Anglia és Yorkshire

Chesteri-alföld
	T	Angol-sziget

Chetumal
	T	Quintana Roo

Cheviot-hegység
	F	nagy-britanniai hegység
	T	Angol-sziget

Cheyenne
	T	Wyoming szövetségi állam

Chiapas
	T	Mexikó
	P	Tuxtla Guitiérrez

Chihuahua
	LV	Chihuahua szövetségi állam
		Chihuahua város

Chihuahua szövetségi állam
	HV	Chihuahua
	T	Mexikó
	P	Chihuahua város

Chihuahua város
	HV	Chihuahua
	T	Chihuahua szövetségi állam

Chile
	F	dél-amerikai állam
	P	Aconcagua tartomány
		Antofagasta tartomány
		Arauco tartomány
		Atacama tartomány
		Aysén tartomány
		Bío Bío
		Cautín tartomány
		Chiloé tartomány
		Colchagua tartomány
		Concepción tartomány
		Coquimbo tartomány
		Curicó tartomány
		Húsvét-sziget
		Linares tartomány
		Llanquihue tartomány
		Magallanes tartomány
		Malleco tartomány
		Maule tartomány
		Nuble tartomány
		O`Higgins tartomány
		Osorno tartomány
		Santiago tartomány, Ch.
		Talca tartomány
		Tarapaca tartomány
		Valdivia tartomány
		Valparaíso tartomány
	X	Argentino-tó
		Buenos Aires-tó
		Llanquihu-tó
		Nahuel Huapi-tó
		Ranco-tó
		Viedma-tó

Chilei Pampák
	HV	Pampák
	F	pampa

Chilka-tó
	F	ázsiai tó
	X	India

Chiloé tartomány
	T	Chile

Chilpancingo de los Bravos
	T	Guerrero

Chiltern Hills
	T	Angol-sziget

Chimaltenango megye
	T	Guatemala

Chimborazo
	F	dél-amerikai hegycsúcs
	T	Ecuadori-Andok
	X	Ecuador

Chimborazo tartomány
	T	Ecuador

Chin szövetségi állam
	T	Mianmar
	P	Falam

Chin-hegység
	T	Nyugat-burmai-hegyvidék

Chios
	T	Graeciae insulae

Chiquimula megye
	T	Guatemala

Chiriqui tartomány
	T	Panama

Chisinau
	H	Kisinyov
	F	főváros
	T	Moldova

Cho oyu
	F	ázsiai hegycsúcs
	T	Himalája
	X	Kína
		Nepál

Choluteca megye
	T	Honduras

Chomolungma
	L	Csomolungma

Chota nagpur
	F	dél-ázsiai hegység

Chövszgöl Núr
	L	Hövszgöl-tó

Chu-mu-lang-ma feng
	L	Csomolungma

Chubu-chiho
	H	Tyubu-Tiho
	T	Honshu-sziget

Chubut tartomány
	T	Argentína

Chugoku-chiho
	T	Honshu-sziget
	P	Hirosima
		Oki Gunto-szigetek

Chur
	T	Graubünden

Churchill-folyó
	F	észak-amerikai folyó
	X	Hudson-öböl

Chuuk
	H	Hogoleu
		Truk islands
	F	mikronéziai sziget
	T	Mikronéziai Szövetségi Államok
	P	Moen

Ciarraighe
	L	Kerry grófság

Cigánd
	Forrás:  hun(611-612)kf(72)
	T	Bodrogköz
		Zemplén vármegye
	P	Kiscigánd
		Nagycigánd

Cikendál
	Forrás:  gyal(134.839)
	T	Szeben vármegye
		Újegyház szék

Cilicia
	H	Kilikia
	F	Asia Minor Orientalis
	T	Római Birodalom
	P	Tarsus

Cill cainnigh
	L	Kilkenny grófság

Cill dara
	L	Kildare grófság

Cill mhanntáin
	L	Wicklow grófság

Cime du Gélas
	F	európai hegycsúcs
	T	Tengeri-Alpok
	X	Franciaország

Cioburciu
	L	Csöbörcsök

Ciprus
	M:  Ciprusi Köztársaság. 1960-tól a török övezet függetlenségének deklarálásáig egységes köztársaság. A török rés önállósodása után az egységes ciprusi állam maradéka. Közigazgatási beosztás: 6 kerület (district)
	F	közel-keleti állam
	T	Ciprus szigete
	P	Nicosia
	X	Európa

Ciprus az ókorban
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Britannica Hung., Ókori lexikon
	H	Cyprus
		Kypros
		ókori Ciprus
	F	Asia Minor Orientalis

Ciprus szigete
	F	dél-európai sziget
	P	Ciprus
		Észak-Ciprusi Török Köztársaság

Cirene
	L	Cyrene

Cireneica
	L	Cyrenaica

Ciszkaukázia
	M:  A Nagy-Kaukázustól északra eső térség neve.
	H	Elő-Kaukázus
	T	Kaukázus-vidék

Ciudad bolívar
	T	Bolívar szövetségi állam

Ciudad de México
	L	Mexikóváros

Ciudad victoria
	T	Tamaulipas

Clackmannan
	T	Közép-Skócia déli része

Clare grófság
	H	An Clár
	T	Írország

Cleveland Hills
	T	Angol-sziget

Climboka
	Forrás:  gyal(134.839)
	T	Szeben vármegye
		Újegyház szék

Clinton Colden-tó
	F	észak-amerikai tó
	X	Kanada

Cluj megye
	T	Románia
	E	Kolozs vármegye

Coahuila
	T	Mexikó
	P	Saltillo

Coár
	H	Zoár
	T	palesztinai Pentapolisz

Coast tartomány
	T	Kenya
	P	Mombasa

Coclé tartomány
	T	Panama

Cocos (Keeling)-szigetek
	H:  Az MSZ EN 23166:1995 szerint ez a szabványos államnév. A Kartographia világatlaszában Kókusz (Keeling)-szigetek szerepel
	L	Kókusz (Keeling)-szigetek

Coelesyria
	M:  Kezdetben különbséget tettek a folyóközi és a hegyes Syria között. Másodszor  Septimus Severus osztotta fel a régi Szíriát két részre
	H	Syria Coele
		Syria Inferior
	F	Syria
	T	Syria provincia
	R	Phoenicia Libanensis

Cojedes szövetségi állam
	T	Venezuela
	P	San Carlos

Colchagua tartomány
	T	Chile
	P	Santa Cruz megye

Colchis
	M:  A mai Grúzia nyugati részén terült el. Az argonauták úticélja, hogy Aeából elhozzák az aranygyapjút
	F	Asia Septentrionalis Occidentalis

Colima
	LV	Colima szövetségi állam
		Colima város

Colima szövetségi állam
	HV	Colima
	T	Mexikó
	P	Colima város

Colima város
	HV	Colima
	T	Colima szövetségi állam

Colombia
	L	Kolumbia

Colombo
	F	főváros
	T	Srí Lanka

Colón megye
	T	Honduras

Colón tartomány
	T	Panama

Colonia
	T	Yap

Colonia Iulia Carthago
	T	Africa Proconsularis
	E	Karthágó város

Colorado
	LV	Colorado city
		Colorado springs
		Colorado szövetségi állam
		Colorado-fennsík
		Colorado-folyó1
		Colorado-folyó2
		Colorado-folyó3
		Colorado-sivatag
		Colorado-vízvezeték

Colorado city
	HV	Colorado
	T	Texas szövetségi állam

Colorado springs
	HV	Colorado
	T	Colorado szövetségi állam

Colorado szövetségi állam
	HV	Colorado
	T	Egyesült Államok
	P	Colorado springs
		Denver

Colorado-fennsík
	HV	Colorado
	F	hegységközi fennsík
	T	Észak-amerikai Kordillerák

Colorado-folyó1
	HV	Colorado
	F	észak-amerikai folyó
	E	Colorado-vízvezeték
	X	Kaliforniai-öböl

Colorado-folyó2
	HV	Colorado
	F	észak-amerikai folyó
	X	Mexikói-öböl

Colorado-folyó3
	HV	Colorado
	R	Guapore-folyó

Colorado-sivatag
	HV	Colorado
	T	Észak-amerikai Kordillerák

Colorado-vízvezeték
	HV	Colorado
	R	Colorado-folyó1

Columbia
	LV	Columbia kerület
		Columbia város
		Columbia-fennsík
		Columbia-fok
		Columbia-folyó
		Columbia-hegység
		Columbia-medence

Columbia kerület
	H	District of Columbia
	HV	Columbia
	T	Egyesült Államok
	P	Washington város

Columbia város
	HV	Columbia
	T	South Carolina szövetségi állam

Columbia-fennsík
	HV	Columbia
	F	hegységközi fennsík
	T	Észak-amerikai Kordillerák

Columbia-fok
	HV	Columbia
	F	partfok
	T	Ellesmere-sziget

Columbia-folyó
	HV	Columbia
	F	észak-amerikai folyó
	X	Csendes-óceán

Columbia-hegység
	HV	Columbia
	T	Északi-Sziklás-hegység

Columbia-medence
	HV	Columbia
	F	földfelszíni medence
	T	Észak-amerikai Kordillerák

Columbus
	T	Ohio szövetségi állam

Comayagua megye
	T	Honduras

Comisaria
	L	Kormánybiztosságok, Kol.

Commagene
	M:  Az ókori Szíria egy régiója, amelyik a mai Törökország déli-középső részére esik.
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Britannica Hung., Ókori lexikon
	H	Kommagene
	F	Asia Minor Orientalis
	T	Syria Superior

Commewijne körzet
	T	Suriname

Comore-szigetek
	F	indiai-óceáni afrikai sziget
	P	Anjouan
		Grand Comore
		Mohéli

Conakry
	F	főváros
	T	Guinea

Concepción megye
	T	Paraguay
	P	Loreto város, Pg.

Concepción tartomány
	T	Chile

Connecticut
	F	észak-amerikai folyó
	X	Atlanti-óceán

Connecticut szövetségi állam
	T	Egyesült Államok
	P	Hartford

Constanta megye
	T	Románia

Cook-szigetek
	F	polinéziai sziget
	T	Új-Zéland

Copán megye
	T	Honduras

Coquimbo tartomány
	T	Chile

Corcaigh
	L	Cork grófság

Cordillera megye
	T	Paraguay

Cordillera Mérida
	L	Sierra Nevade de Mérida

Córdoba
	LV	Córdoba tartomány
		Córdoba város, Arg.
		Córdoba város, Sp.

Córdoba tartomány
	HV	Córdoba
	T	Argentína
	P	Córdoba város, Arg.

Córdoba város, Arg.
	HV	Córdoba
	T	Córdoba tartomány

Córdoba város, Sp.
	HV	Córdoba
	T	Andalúzia

Cork grófság
	H	Corcaigh
	T	Írország

Cornwall
	T	Délnyugat-Anglia

Coronie körzet
	T	Suriname

Corrientes tartomány
	T	Argentína

Corse
	L	Korzika

Corsica
	T	Italia provincia
		Italia Suburbicaria

Cortés megye
	T	Honduras

Corvo-sziget
	T	Azori-szigetek

Costa Rica
	F	közép-amerikai állam
	P	Alajuela tartomány
		Cartago tartomány
		Guanacaste tartomány
		Heredia tartomány
		Limón tartomány
		Puntarenas tartomány
		San José tartomány

Cotopaxi tartomány
	T	Ecuador

Cotswold Hills
	T	Angol-sziget

Cotti-Alpok
	T	Belső kristályos öv
	P	Monte Viso

Covasna megye
	H	Kovászna megye
	T	Románia

Cowan-tó
	F	ausztráliai tó

Cres
	F	adriai-tengeri sziget
	T	Horvátország

Creta
	T	Graeciae insulae
	R	Creta et Cyrene provincia
		Kréta-sziget

Creta et Cyrene provincia
	H	Küréné
	T	Keletrómai Birodalom
	R	Kréta-sziget
		Libya Superior
	E	Creta
		Cyrenaica

Cross River szövetségi állam
	T	Nigéria
	P	Calabar

Csácsbozsok
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Csád
	M:  Államformája köztársaság. Közigazgatási beosztása: 14 prefektúra (préfecture)
	F	egyenlítői közép-afrikai állam
	P	N`djamena
	E	Francia Egyenlítői Afrika
	X	Csád-tó

Csád-medence
	F	földfelszíni medence
	T	Szudán-vidék

Csád-tó
	F	afrikai tó
	E	Chari
	X	Csád
		Kamerun
		Niger
		Nigéria

Csagang
	T	Koreai Népi Demokratikus Köztársaság

Csajkás kerület
	Forrás:  gyal(45-46.399)
	L	Sajkás vidék

Csajkások kerülete
	L	Sajkás vidék

Csáktornyai járás
	Forrás:  gyal(652)kf(149-150)
	T	Muraköz

Csallóköz
	Forrás:  hun(537-538)gyal(399)
	H	Aranykert
		Nagy-Csallóköz
		Schütt
	F	dunai sziget
	T	Kisalföld
	P	Altáj
		Csilizköz
		Föltáj

Csanád vármegye
	Forrás:  gyal(400)
	T	Tiszántúli kerület
	X	Tiszántúl

Csanád-Arad és Torontál k. e. e. vármegye
	M:  A k. e. e. rövidítés feloldása: közigazgatásilag egyelőre egyesített
	Forrás:  gyal(205-208)
	T	Magyarország 1921-1938 között
		Magyarország 1938-1941(1944) között
	R	Csongrád vármegye

Csanakfalu
	Forrás:  gyal(73)
	T	Győr vármegye
		Sokoróalja

Csanakhegy
	Forrás:  gyal(73)
	T	Győr vármegye
		Sokoróalja

Csangkuangcajling
	L	Zhangguangcai-hegység

Csani-tó
	F	ázsiai tó
	X	Oroszország ázsiai része

Csapod
	Forrás:  kf(150-151)
	T	Sopron vármegyei nagyerdő

Csaroda
	T	Szabolcs-Szatmár-Bereg megye

Csatár
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Csatorna-szigetek
	T	Délnyugat-Anglia
		Nagy-Britannia önkormányzattal rendelkező tartozékai
	P	Guernsey és tartozékai
		Jersey-sziget

Csávás
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	T	Kis-Küküllő mente
		Kis-Küküllő vármegye

Csebercsik
	M:  Besszarábiában ezen a néven tartották számon a települést
	L	Csöbörcsök

Csebokszari
	T	Csuvasföld

Csecsenföld
	T	Észak-Kaukázus és az Alsó-Don vidéke
	P	Groznij

Csedzsu
	T	Koreai Köztársaság

Cseh Szilézia
	F	Szilézia
	R	Észak-Morvaország
	E	Osztrák Szilézia

Cseh-erdő
	F	Cseh-Morva-medencei peremhegység

Cseh-medence és hegységei
	F	Cseh-Morva-medence

Cseh-medence nyugati peremhegységei
	L	Bajor-hegyvidék

Cseh-Morva dombság
	F	Cseh-Morva-medence

Cseh-Morva-medence
	F	közép-európai-hegyvidék
	A	Cseh-medence és hegységei
		Cseh-Morva dombság
		Morva-medence és hegységei

Cseh-Morva-medencei peremhegység
	F	közép-európai-hegyvidék
	A	Cseh-erdő
		Érchegység
		Sumava
		Szudéták
	T	Variszkuszi-hegységrendszer

Csehország
	M:  1994-ig lásd Csehszlovákia
	F	közép-európai állam
	P	Dél-Csehország
		Dél-Morvaország
		Észak-Csehország
		Észak-Morvaország
		Kelet-Csehország
		Közép-Csehország
		Nyugat-Csehország
		Prága körzet
	E	Csehszlovákia
	X	Szlovákia

Csehszlovákia
	M:  1994-ig. 1994 után lásd az utódállamokat
	T	kisantant
	R	Csehország
		Szlovákia

Csekelaka
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	T	Alsó-Fehér vármegye
		Kis-Küküllő köze

Cseljabinszk terület
	T	Urál-vidék közigazgatási egység

Csendes-óceán
	F	óceán
	P	Ausztrál-ázsiai-földközi-tenger
		Bering-tenger
		Dél-kínai-tenger
		Japán-tenger
		Kaliforniai-öböl
		Kelet-kínai-tenger
		Korall-tenger
		Ohotszki-tenger
		Panamai-öböl
	X	Balsas
		Columbia-folyó
		Fraser
		Magellán-szoros
		Mamberamo
		Sacramento-folyó
		Santiago-folyó
		Sepik

Csendes-óceánba ömlő folyók
	F	dél-amerikai folyó

csendes-óceáni ausztráliai sziget
	F	ausztráliai sziget
	A	Korall-tengeri-szigetek
		Macquarie-szigetek
		Norfolk-sziget
		Tasmánia
	X	Ausztrália

Csép
	Forrás:  kf(77-78)
	L	Szigetcsép

Csépa
	Forrás:  kf(188)
	T	Jász-Nagykun-Szolnok vármegye
		Tiszazug

Csepel
	Forrás:  kf(77-78)
	T	Csepel-sziget
		Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye

Csepel-sziget
	Forrás:  kf(77-78)
	H	Becsei-sziget
		Kevei-sziget
		Királysziget
		Nagysziget
		Szigetség
		Úrsziget
	F	dunai sziget
		magyarországi sziget
	P	Csepel
		Lórév
		Makád
		Ráckeve
		Szigetbecse
		Szigetcsép
		Szigethalom
		Szigetszentmárton
		Szigetszentmiklós
		Szigetújfalu
		Tököl
	X	Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye

Csepreg
	Forrás:  kf(150-151)
	T	Sopron vármegyei nagyerdő

Cser
	Forrás:  kf(78)
	L	Kemenesalja

Cserehát
	Forrás:  hun(607-608)kf(78)
	T	Borsod-Abaúj-Zemplén megye
		Felföld
	P	Aggtelek
		Edelény
		Encs
		Szárazvölgy
		Szikszó
	X	Abaúj-Torna vármegye
		Borsod vármegye

Cserépfalu
	Forrás:  kf(75.116)
	T	Borsod vármegye
		borsodi Hegyköz

Cserhát
	Forrás:  hun(508-509)kf(79)
	F	Északi-Középhegység
	T	Felföld
	P	Buják
		Hollókő
		Karancs-hegység
		Medves-hegység
		Rimóc
	X	Nógrád vármegye
		palócok

Cserkasszi terület
	T	Ukrajna

Cserkút
	Forrás:  kf(111.142-144)
	T	mecseki Hegyalja

Csermely
	Forrás:  hun(517)kf(67)
	T	Barkóság
		Borsod vármegye

Csermosnya-völgy
	Forrás:  mnl2(304)gyal(483)
	T	Gömör

Csernakeresztúr
	Forrás:  kf(82)
	T	Hunyad vármegye
	X	dévai csángók

Csernátfalu
	Forrás:  gyal(357)
	T	Barcaság
		Brassó vármegye
		Négyfalu

Csernigov terület
	T	Ukrajna

Csernobil
	T	Kiev terület

Csernovci terület
	T	Ukrajna
	P	Csernovci város
	E	Bukovina

Csernovci város
	H	Cernauti
		Czernowitz
	T	Bukovina
		Csernovci terület

Csertalakos
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Csestochowai-dombság
	F	Lengyel-középhegyvidék

Csianghszi tartomány
	L	Jiangxi tartomány

Csiangszu tartomány
	L	Jiangsu tartomány

Csík
	M:  A csíki esperesség tájnévi változata
	Forrás:  hun(658)gyal(784)
	T	Székelyföld
	P	Kászon
	X	Csík vármegye
		Csíkszék
	=	csík hal

Csík szék
	L	Csíkszék

Csík vármegye
	Forrás:  hun(659)gyal(407)
	T	Erdély 1876-1920 között
		Magyarország 1938-1941(1944) között
		Székelyföld 1876-1920 között
	P	Bélbor
		Borszék
		Ditró
		Gyergyóalfalu
		Gyergyóbékás
		Gyergyócsomafalva
		Gyergyóhodos
		Gyergyóholló
		Gyergyóremete
		Gyergyószentmiklós
		Gyergyótölgyes
		Gyergyóújfalu
		Gyergyóvárhegy
		Gyimesbükk
		Gyimesfelsőlok
		Gyimesközéplok
		Kászonaltíz
		Kászonfeltíz
		Kászonimpér
		Kászonjakabfalva
		Kászonújfalu
		Kilyénfalva
		Salamás
		Szárhegy
		Tekerőpatak
		Vasláb
	E	Csíkszék
	X	Csík
		Gyergyó
		Gyimes
		székelyek

Csíki-havasok
	F	Keleti-Kárpátok

Csíkszék
	M:  közigazgatási egység az 1876-os megyebeosztásig
	Forrás:  hun(658)gyal(784)
	H	Csík szék
	T	Székelyföld 1876-ig
	P	Alcsík
		Felcsík
		Gyergyó fiúszék
		Kászon fiúszék
	R	Csík vármegye
	X	Csík

Csikvánd
	Forrás:  gyal(73)
	T	Győr vármegye
		Sokoróalja

Csilin tartomány
	L	Jihin tartomány

Csilizköz
	Forrás:  kf(80-81)gyal(492)
	T	Csallóköz
		Győr vármegyei Vízköz
	X	Győr vármegye
		Pozsony vármegye

Csinghaj tartomány
	L	Qinghai tartomány

Csinlingsanmo
	L	Qin-hegység

Csita terület
	T	Szibéria közigazgatási terület
	P	Agai Burjátföld

Csitár
	Forrás:  kf(195-196)
	L	Alsócsitár

Csokvaomány
	Forrás:  hun(517)kf(67)
	T	Barkóság
		Borsod vármegye

Csolt
	Forrás:  gyal(132)
	T	Nagysomkúti járás
		Szatmár vármegye
	X	Kővár vidéke

Csomafája
	Forrás:  kf(73)
	T	Borsa völgye

Csomolungma
	H	Chomolungma
		Chu-mu-lang-ma feng
		Mount Everest
		Qomolangma feng
		Sagarmatha
	F	ázsiai hegycsúcs
	T	Himalája
	X	Kína
		Nepál

Csongrád megye
	F	magyarországi megye
	T	Magyarország 1945(1949)-1983(1989) között
		Magyarország 1989-től
	P	Szeged
	E	Csongrád vármegye

Csongrád vármegye
	Forrás:  gyal(409)
	T	Magyarország 1876-1920 között
		Magyarország 1921-1938 között
		Magyarország 1938-1941(1944) között
		Tiszántúli kerület
	P	Adorján
		Horgos
		Szeged
	R	Csongrád megye
	E	Csanád-Arad és Torontál k. e. e. vármegye
	X	Duna-Tisza köze
		Tiszamente
		Tiszántúl
		Viharsarok

Csonkahegyhát
	Forrás:  gyal(482)
	HV	Hegyhát
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Csontfalu
	Forrás:  gyal(792.823)
	T	Szepesi lándzsások kerülete

Csopak
	T	Veszprém megye

Csór
	Forrás:  fnesz2(445)
	T	Fejér vármegye
		Fejér vármegyei Sárrét

Csorna
	Forrás:  gyal(728)hun(351)
	T	Rábaköz
		Sopron vármegye

Csöbörcsök
	M:  A 18. század végéig magyar lakosságú település a Dnyeszter torkolata közelében
	H	Cioburciu
		Csebercsik
	T	Moldova
	X	moldvai csángók

Csöcsiang tartomány
	L	Zhejiang tartomány

Csöde
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Csömödér
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Csörnyeföld
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Csúd-tó
	H	Peipsi-tó
	F	európai tó
	X	Észtország
		Oroszország európai része

Csukcs
	LV	Csukcs-félsziget
		Csukcs-fok
		Csukcs-hegység
		Csukcs-tenger
		Csukcsföld

Csukcs-félsziget
	HV	Csukcs
	F	félsziget
	T	Orosz Távol-Kelet nagytáj
	P	Csukcs-fok

Csukcs-fok
	HV	Csukcs
	F	partfok
	T	Csukcs-félsziget

Csukcs-hegység
	HV	Csukcs
	F	észak-ázsiai hegység

Csukcs-tenger
	HV	Csukcs
	F	peremtenger
	T	Jeges-tenger

Csukcsföld
	HV	Csukcs
	T	Magadan terület
	P	Vrangel-sziget

Csurgó
	Forrás:  kf(69)gyal(763)
	T	Belső-Somogy
		Somogy megye
		Somogy vármegye

Csurog
	Forrás:  gyal(45-46)
	T	Bács-Bodrog vármegye
		Sajkás vidék

Csuvasföld
	T	Volga-Vjatka vidéke
	P	Csebokszari

Csuza
	Forrás:  kf(82)gyal(356)
	T	Baranya vármegye
		Drávaköz

Csüdőtelke
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	T	Kis-Küküllő mente
		Kis-Küküllő vármegye

Csügés
	Forrás:  kf(149)
	T	Bacau megye
		Tatros völgye

Csütörtökhely
	Forrás:  gyal(194.792)
	F	szepesi város
	T	Szepes vármegye

Cuando Cubango tartomány
	T	Angola

Cuanza
	L	Kwanza

Cuanza Norte tartomány
	T	Angola

Cuanza Sul tartomány
	T	Angola

Cubango
	F	afrikai folyó
	R	Okavango

Cuernavaca
	T	Morelos

Cuiabá
	T	Mato Grosso szövetségi állam

Culiacán rosales
	T	Sinaloa

Culuene-folyó
	P	Formosa-vízesés
	R	Xingú

Cumaná
	T	Sucre szövetségi állam

Cumberland
	T	Észak-Anglia

Cumbrian-hegység
	F	nagy-britanniai hegység
	T	Angol-sziget

Cundinamarca
	T	egyéb igazgatási területek
	P	Bogota

Cunene
	L	Kunene

Cunene tartomány
	T	Angola

Curicó tartomány
	T	Chile

Curitiba
	T	Paraná szövetségi állam

Cuscatlán megye
	T	Salvador

Cusco megye
	L	Cuzco megye

Cuzco megye
	H	Cusco megye
	F	Déli igazgatási területek
	T	Peru

Cyclades Insulae
	T	Graeciae insulae
	P	Pharos

Cyprus
	L	Ciprus az ókorban

Cyrenaica
	M:  Kr. e. 96-ban foglalták el a rómaiak a Ptolemaioszoktól. A Keletrómai Birodalom részeként esik áldozatul az arab terjeszkedésnek. Az egymást váltó kalifátusok után az oszmán birodalom Tripolisz kormányzóságának lesz a része
	H	Barqah
		Cireneica
		Kyrenaika
	F	Africa
		afrikai provincia
	T	Római Birodalom
	P	cyrenaicai Pentapolisz
	R	Creta et Cyrene provincia

Cyrenaica tartomány
	T	Egyesült Líbiai Királyság
		Líbiai olasz gyarmat
	E	Tripolisz török kormányzóság

cyrenaicai Pentapolisz
	F	Pentapolisz
	T	Cyrenaica
	P	Apollonia
		Barka
		Cyrene
		Euhesperides
		Taucheira

Cyrene
	H	Cirene
		Kyrene
	T	cyrenaicai Pentapolisz

Cyrrhestice
	T	Syria Superior

Czernowitz
	L	Csernovci város

Dacia
	M:  Kr. u. 107-ben szervezik provinciává. Kr. u. 207-ben Aurelianus Moesia területén kialakít egy új Dacia provinciát.  A régit a barbár betörések miatt kiürítik, a romanizált lakosságot az új Dacia provinciába telepítik át
	F	Europa Meridionalis Orientalis
	T	Római Birodalom
	P	Dacia Inferior
		Dacia Superior

Dacia dioecesis
	M:  Nevével ellentétben a régi Moesia superior provincia alkotja a gerincét. Nevét a régi Dacia inferior provincia egy csücskéről kapta
	T	Keletrómai Birodalom

Dacia Inferior
	T	Dacia

Dacia Superior
	T	Dacia
	P	Apulum

Dadra és Nagar haveli
	T	India
	P	Silvassa

Dagesztán
	T	Észak-Kaukázus és az Alsó-Don vidéke
	P	Mahacskala

Dagö
	L	Hiiumaa

Dahomey
	L	Benin

Dajabón tartomány
	T	Dominikai Köztársaság

Dakar
	F	főváros
	T	Zöld-fok tartomány

Dakhilah-oázis
	F	oázis

Dakka
	L	Dhaka

Dalaj-tó
	L	Hulun-tó

Dalarne
	T	Svealand
	R	Dalekarlien

Dalekarlien
	R	Kopperberg megye
	E	Dalarne

Dalmácia
	T	Horvátország
	E	Dalmatia
	X	Horvát tengerpart

Dalmát tengerpart
	L	Horvát tengerpart

Dalmatia
	M:  Kr. e. 177-12 között veszi birtokba a Római Birodalom
	H	Illyricum
	F	Europa Meridionalis Orientalis
	T	Pannoniae dioecesis
		Római Birodalom
	R	Dalmácia

Dalsland
	T	Götaland

Daman
	T	Daman és Diu

Daman és Diu
	T	India
	P	Daman

Damaraland
	T	Namíbia
	P	Windhoek

Damascus
	L	Damaszkusz város

Damaszkusz
	LV	Damaszkusz tartomány
		Damaszkusz város

Damaszkusz tartomány
	HV	Damaszkusz
	T	Szíria
	P	Damaszkusz város

Damaszkusz város
	H	Damascus
		Dimashq
	HV	Damaszkusz
	F	főváros
	T	Damaszkusz tartomány
		Dekapolisz

Damaturu
	T	Yobe szövetségi állam

Damietta kormányzóság
	T	Egyiptom

Dancsháza
	Forrás:  gyal(61)
	T	Bihar vármegye
		Nagysárrét
	X	Sárréti járás

Dánfalva
	Forrás:  gyal(132)
	T	Nagysomkúti járás
		Szatmár vármegye
	X	Kővár vidéke

Dánia
	M:  Államformája alkotmányos monarchia. Közigazgatási beosztás: 14 kerület (amt)
	F	skandináv állam
	P	Bornholm
		Dél-Jütland
		Faeroer-szigetek
		Fyn
		Grönland
		Maribo
		Nordjütland
		Vendsyssel-thy
		Zealand

Dányán
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	T	Kis-Küküllő mente
		Kis-Küküllő vármegye

Danzig szabadváros
	M:  1919-1945 között
	H:  az 1919 előtti és 1945 utáni Danzig, Gdansk esetén a "Gdansk város" használandó
	F	német történelmi államok
	T	Nyugat-Poroszország
	R	Gdansk város

Daqahliya kormányzóság
	H	El-Daqahlya
	T	Egyiptom

Dar es Salam
	H	Dar es-Saalam
	F	főváros
	T	Tanganyika szövetségi rész

Dar es-Saalam
	L	Dar es Salam

Darány
	Forrás:  kf(69)gyal(763)
	T	Belső-Somogy
		Somogy megye
		Somogy vármegye

Dardanellák
	H	Hellespontus-szoros
	F	tengerszoros

Darfur
	F	Szudán-vidéki hegység

Darfur körzet
	T	Szudán

Darién tartomány
	T	Panama

Daróc
	Forrás:  kf(53)gyal(356)
	L	Várdaróc

Dartmoor
	T	Angol-sziget

Darwin
	T	Northern territory

Dascyleion satrapia
	T	Perzsa Birodalom

Dast-e Kavír
	L	Kavír-sivatag

Datk
	Forrás:  gyal(101.586)
	T	Dél-Erdély
		Kőhalom szék
		Nagy-Küküllő vármegye
	X	szászmagyarok

Dauphiné-Alpok
	T	külső kristályos öv
	P	Pelvoux-csoport

Dávid és Salamon királysága
	M:  Kr. e. 930-ban ketté válik
	L	Izrael

Dávidháza
	Forrás:  gyal(698)kf(155-156)
	T	Alsóőrség
		Vas vármegye

Dawei
	T	Tanintharyi körzet

Debrecen
	M:  1723-1876 között Bihar vármegyéhez tartozott
	Forrás:  gyal(495)hun(193-200)
	T	Hajdú vármegye
		Hajdú-Bihar megye

Debreceni nagyerdő
	Forrás:  hun(198-199)
	HV	Nagyerdő

Decs
	Forrás:  hun(371)kf(163-164)
	T	Tolna vármegye
		tolnai Sárköz

defláció
	M:  A szél és a homok együttes felszínalakító munkája
	F	Erózió
		exogén folyamat
	R	deflációs völgy
		sivatag

deflációs völgy
	M:  A szél felszínt alakító munkája nyomán keletkezik
	F	exogén völgy
	E	defláció

Deir ez Zor
	T	Szíria

Dekapolisz
	M:  Hellén városállam
	T	Palesztina
	P	Damaszkusz város
		Dion
		Gadara
		Gerasa
		Hippos
		Kanatha
		Pella
		Philadelpheia
		Raphana
		Skythopolis

Dekkán
	F	tektonikus fennsík
	T	Hindusztáni-félsziget

Dekkán-fennsík
	F	dél-ázsiai hegység

Dél-Afrika
	M:  Az Afrikai kontinens déli része
	T	Afrika
	P	dél-afrikai állam
		dél-afrikai hegység
		dél-afrikai természeti táj

Dél-Afrika fennsíkjai
	F	dél-afrikai természeti táj

dél-afrikai állam
	F	afrikai állam
	A	Botswana
		Dél-Afrikai Köztársaság
		Lesotho
		Malawi
		Namíbia
		Szvaziföld
		Zambia
		Zimbabwe
	T	Dél-Afrika

dél-afrikai hegység
	F	afrikai hegység
	A	Fok-hegység
		Inyanga-hegység
		Sárkány-hegység
	T	Dél-Afrika

Dél-Afrikai Köztársaság
	M:  1995-től 9 szövetségi tartományból áll
	F	dél-afrikai állam
	P	Eastern Cape
		Gauteng
		Kwazulu natal
		Mpumalanga
		North-West
		Northern Cape
		Northern province
		Orange Free State
		Western Cape
	X	délafrikai irodalom

dél-afrikai természeti táj
	F	afrikai természeti táj
	A	Dél-Afrika fennsíkjai
		Fokföld
		Kalahári-medence
		Mozambiki-alföld
		Namíb-sivatag
	T	Dél-Afrika

Dél-Amerika
	T	Latin-Amerika
	P	dél-amerikai állam
		dél-amerikai folyó
		dél-amerikai hegység
		dél-amerikai sziget
		dél-amerikai természeti táj
		dél-amerikai tó

dél-amerikai állam
	F	amerikai állam
	A	Argentína
		Bolívia
		Brazília
		Chile
		Ecuador
		Francia Guayana
		Guayana
		Kolumbia
		Paraguay
		Peru
		Suriname
		Uruguay
		Venezuela
	T	Dél-Amerika

dél-amerikai folyó
	F	amerikai folyó
	A	Amazonas-folyó
		Csendes-óceánba ömlő folyók
		Magdalena-folyó
		Orinoco
		Paraná-folyó
		Santa Cruz-folyó
		Sao Francisco
		Tocantins
		Uruguay-folyó
	T	Dél-Amerika

dél-amerikai hegycsúcs
	F	hegycsúcs
	A	Aconcagua
		Chimborazo

dél-amerikai hegység
	F	amerikai hegység
	A	Andok
		Brazil-felföld
		Guayanai-hegység
		Venezuela parti hegységei
	T	Dél-Amerika

Dél-amerikai kontinens
	T	Amerikai kontinens

Dél-amerikai kordillerák
	L	Andok

dél-amerikai sziget
	F	amerikai sziget
	A	Falkland-szigetek
		Galápagos-szigetek
	T	Dél-Amerika

dél-amerikai természeti táj
	F	amerikai természeti táj
	A	Amazonas-medence
		Andok
		Argentin Pampák
		Atlanti-síkság
		Brazil-felföld
		Gran Chaco
		Guayanai-hegyvidék
		Llanos
		Orinoco-medence
		Patagónia
		Tűzföldi szigetvilág
	T	Dél-Amerika

dél-amerikai tó
	F	amerikai tó
	A	Argentino-tó
		Buenos Aires-tó
		Llanquihu-tó
		Mirimi-tó
		Nahuel Huapi-tó
		Poopói-tó
		Ranco-tó
		Titicaca-tó
		Viedma-tó
	T	Dél-Amerika

Dél-Anatólia régió
	T	Törökország
	E	Konya és Adana történelmi tartomány

Dél-Ausztrália
	L	South Australia

dél-ausztráliai hegység
	F	ausztráliai hegység
	A	Flinders-hegység
		Gawler-hegység
		Grey-hegység

Dél-Ázsia
	T	Ázsia
	P	dél-ázsiai állam
		dél-ázsiai folyó
		dél-ázsiai hegység
		dél-ázsiai természeti táj
		Délkelet-Ázsia
		Hindusztáni-félsziget

dél-ázsiai állam
	F	ázsiai állam
	A	Banglades
		Bhután
		délkelet-ázsiai állam
		India
		Maldív-szigetek
		Nepál
		Pakisztán
		Srí Lanka
	T	Dél-Ázsia

dél-ázsiai folyó
	F	ázsiai folyó
	A	Brahmaputra
		délkelet-ázsiai folyó
		Gangesz
		Indus
	T	Dél-Ázsia

dél-ázsiai hegység
	F	ázsiai hegység
	A	Aravalli-hegység
		Chota nagpur
		Dekkán-fennsík
		délkelet-ázsiai hegység
		Keleti-ghatok
		Khasi-hegység
		Malwa-fennsík
		Nyugati-Ghatok
		Vindhya-hegység
	T	Dél-Ázsia

dél-ázsiai természeti táj
	F	ázsiai természeti táj
	A	Ceylon szigete
		délkelet-ázsiai természeti táj
		Hindusztáni-félsziget
	T	Dél-Ázsia

Dél-Carolina
	L	South Carolina szövetségi állam

Dél-Csehország
	T	Csehország

Dél-Cshungcshang
	T	Koreai Köztársaság

Dél-Csolla
	T	Koreai Köztársaság

Dél-Dakota
	L	South Dakota szövetségi állam

Dél-dunántúli medence
	H	Pannon-medence
	T	Kárpát-medence

Dél-Erdély
	Forrás:  kf(81)
	F	erdélyi történeti-néprajzi táj
	P	Alamor
		Alsórákos
		Bányaság
		Bolya
		Bürkös
		Datk
		Dombos
		Fehéregyháza
		Halmágy
		Héjjasfalva
		Hortobágyfalva
		Keresd
		Kiskapus
		Kóbor
		Mihályfalva
		Nagymoha
		Oláhújfalu
		Olthévíz
		Oltszakadát
		Oprakercisora
		Örményszékes
		Salkó
		Sárpatak
		Ürmös
		Vízakna
	X	Alsó-Fehér vármegye
		Brassó vármegye
		Fogaras vármegye
		Hunyad vármegye
		Nagy-Küküllő vármegye
		szászmagyarok
		Szeben vármegye

Dél-Európa
	T	Európa
		Mediterráneum
	P	dél-európai állam
		dél-európai természeti táj
		Délkelet-Európa
		Hispánia
		Itália

dél-európai állam
	F	európai állam
	A	Andorra
		balkáni állam
		Málta
		Monaco
		Olaszország
		Portugália
		San Marino
		Spanyolország
		Vatikán
	T	Dél-Európa

dél-európai sziget
	F	dél-európai természeti táj
		európai sziget
	A	adriai-tengeri sziget
		Baleár-szigetek
		Capri
		Ciprus szigete
		görög szigetvilág
		Ischia
		Korzika
		Lipari-szigetek
		Málta
		Szardínia-sziget
		Szicília-sziget
		toszkánai-szigetek

dél-európai természeti táj
	F	európai természeti táj
	A	Appennini-félsziget
		Balkán-félsziget
		dél-európai sziget
		Pireneusi-félsziget
	T	Dél-Európa

Dél-Hamgjong
	T	Koreai Népi Demokratikus Köztársaság

Dél-Holland
	H	Rijnland
	T	Hollandia
	P	Hága
		Rotterdam

Dél-Hvanghe
	T	Koreai Népi Demokratikus Köztársaság

Dél-Jemen
	M:  1989 szeptemberéig
	R	Jemen

Dél-Jütland
	H	Sonderjylland
	T	Dánia

Dél-kínai-hegyvidék
	F	távol-keleti hegység

Dél-kínai-tenger
	F	peremtenger
	T	Csendes-óceán
	P	Vietnami-öböl
	X	Chao Phraya
		Mekong
		Tajvani-szoros
		Vörös-folyó
		Xi

Dél-Kjongszang
	T	Koreai Köztársaság

Dél-Korea
	L	Koreai Köztársaság

Dél-Magyarország
	M:  Az 1922 utáni Magyarország déli része
	T	Magyarország
	P	Délnyugat-Magyarország
	E	Délmagyarország
	X	Vajdaság

Dél-Mashonaland
	T	Mashonaland
	P	Harare

Dél-Matabeland
	T	Matabeland

Dél-Morvaország
	T	Csehország
	E	Morva Fejedelemség

Dél-Osszétia
	T	Grúzia

Dél-Phjongjan
	T	Koreai Népi Demokratikus Köztársaság

Dél-Rhodesia
	M:  1911-1964 közötti elnevezés
	L	Zimbabwe

Dél-Skócia
	H	Lowlands
	T	Skócia
	P	Ayr
		Dumfries
		Lanark
		Renfrew
		Roxburgh

Dél-skót-dombvidék
	T	Angol-sziget

Dél-tiroli-felföld
	T	Déli-Mészkőalpok

Dél-Trondelag
	T	Trondelag

Dél-Vietnam
	L	Vietnami Köztársaság

Dél-Wales
	T	Wales
	P	Carmarthenshire
		Glamorganshire
		Pembrokershire

Delaware
	F	észak-amerikai folyó
	X	Atlanti-óceán

Delaware szövetségi állam
	T	Egyesült Államok
	P	Dover2, Del.

Delémont
	T	Svájci Jura

Delhi
	LV	Delhi szövetségi terület
		Delhi város

Delhi szövetségi terület
	HV	Delhi
	T	India
	P	Delhi város

Delhi város
	HV	Delhi
	F	főváros
	T	Delhi szövetségi terület
	P	Ódelhi
		Újdelhi

Déli Appenninek
	T	Appenninek
	P	Aspromonte
		Lucanói-Appenninek
		Sannita-Appenninek
		Sila

Déli Downs
	T	Angol-sziget

déli félgömb
	F	fégömbök

Déli igazgatási területek
	A	Apurimac megye
		Arequipa megye
		Cuzco megye
		Madre de Dios megye
		Moquegua megye
		Puno megye
		San Marín megye
		Tacna megye

Déli kerület
	T	Izrael
	P	Ashkelon
		Beersheba

Déli Kordillerák
	L	Közép-amerikai Kordillerák

Déli tartomány
	LV	Déli tartomány, Gh.
		Déli tartomány, Zam.

Déli tartomány, Gh.
	HV	Déli tartomány
	T	Ghána

Déli tartomány, Zam.
	HV	Déli tartomány
	T	Északnyugat-Rhodesia

Déli terület
	T	Gabon

Déli-Georgia és a Déli-Sandwich szigetek
	T	Falkland-szigetek

Déli-indián-tó
	F	észak-amerikai tó
	X	Kanada

Déli-Kárpátok
	M:  A Dimbovita völgyétől a Vaskapuig terjed
	H	Erdélyi-Alpok
		Erdélyi-havasok
	F	Kárpátok
	A	Fogarasi-havasok
		Retyezát
		Szebeni-havasok
		Szörényi-érchegység
		Vulkán-hegység
	P	déli-kárpátoki hágó
		déli-kárpátoki medence
		déli-kárpátoki szoros

déli-kárpátoki hágó
	F	hágó
	A	Vaskapu-hágó
	T	Déli-Kárpátok

déli-kárpátoki medence
	T	Déli-Kárpátok

déli-kárpátoki szoros
	F	hegyszoros
	A	Szurduk-szoros
		Vöröstoronyi-szoros
	T	Déli-Kárpátok

Déli-Mészkőalpok
	F	Keleti-Alpok
	P	Adige-völgyi-Alpok
		Dél-tiroli-felföld
		Juliai-Alpok
		Karni-Alpok
		Lombardiai-Alpok
		Velencei-Alpok

Déli-Sarkvidék
	L	Antarktisz

Déli-Sierra Madre
	F	Sierra Madre

Déli-sziget
	T	Új-Zéland
	P	Canterbury tartomány
		Marlborough tartomány
		Nelson tartomány
		Otago tartomány
		Southland tartomány
		Westland tartomány

Déli-Sziklás-hegység
	H	Középső-Kordillerák
	T	Sziklás-hegység

Déli-Szporádok
	T	égei-tengeri sziget
	P	Rodosz

Déli-Urál
	F	Urál-hegység

Délkelet-Anatólia régió
	T	Törökország
	E	Konya és Adana történelmi tartomány

Délkelet-Anglia
	T	Anglia
	P	Berkshire
		Hampshire
		Kent
		Surrey
		Sussex
		Wight-sziget

Délkelet-Ázsia
	T	Dél-Ázsia
		Kelet-Ázsia
	P	délkelet-ázsiai állam
		délkelet-ázsiai folyó
		délkelet-ázsiai hegység
		délkelet-ázsiai természeti táj

délkelet-ázsiai állam
	F	dél-ázsiai állam
	A	Brunei
		Indonézia
		Kambodzsa
		Kelet-Timor
		Laosz
		Malajzia
		Mianmar
		Szingapúr
		Thaiföld
		Vietnam
	T	Délkelet-Ázsia

délkelet-ázsiai folyó
	F	dél-ázsiai folyó
	A	Chao Phraya
		Irrawaddy
		Mekong
		Salween
		Vörös-folyó
	T	Délkelet-Ázsia

délkelet-ázsiai hegység
	F	dél-ázsiai hegység
	A	Észak-burmai-hegyvidék
		Nyugat-burmai-hegyvidék
		Shan-fennsík
		Tonkini-felföld
		Vietnami-hegység
	T	Délkelet-Ázsia

délkelet-ázsiai természeti táj
	F	dél-ázsiai természeti táj
	A	Indokínai-félsziget
		Maláj-szigetvilág
	T	Délkelet-Ázsia

Délkelet-Európa
	T	Dél-Európa
		Kelet-Európa
	P	Balkán

Délkelet-Szilézia
	L	Felső-Szilézia

Délmagyarország
	M:  Általában a történelmi Magyarország déli része, különösen a Maros-Duna köze, a régi Temesi bánság
	Forrás:  rnlsz(V.404)
	R	Dél-Magyarország
		Délvidék
	E	Temesi bánság

Délnyugat-Afrika
	M:  Angol gyarmat 1918-tól Namíbia megalakulásáig
	R	Namíbia
	E	Német Délnyugat-Afrika

Délnyugat-Anglia
	H	Wessex
	T	Anglia
	P	Cornwall
		Csatorna-szigetek
		Devonshire
		Dorset
		Scilly-szigetek
		Somerset
		Wiltshire

Délnyugat-Ázsia
	L	Közel-Kelet

Délnyugat-Magyarország
	T	Dél-Magyarország
		Nyugat-Magyarország

Délnyugati-hegyvidék
	T	Szardínia-sziget

delta
	LV	Alsó-Egyiptom
		deltavidék

Delta Amacuro szövetségi terület
	T	Venezuela
	P	Tucupita

Delta szövetségi állam
	T	Nigéria
	P	Asaba

deltavidék
	HV	delta
	F	táj
	X	folyóvíz

Délvidék
	M:  Történeti-politikai tájnév, koronként változó tartalommal. A 18. századtól csak Bácskát és Bánságot jelöli 1920-ig
	Forrás:  kf(81-82)
	P	Bácska
		Bánság
		Sajkás vidék
		Szerémség
	R	Vajdaság
	E	Délmagyarország
	X	Bács vármegye
		Keve vármegye
		Macsói bánság
		Ozorai bánság
		Pozsega vármegye
		Sói bánság
		Szerém vármegye
		Temes vármegye
		Torontál vármegye
		Verőce vármegye

Demecser
	Forrás:  ROM(58)
	T	Rétköz
		Szabolcs vármegye

Den Bosch
	L	`s-Hertogenbosch

Den Haag
	L	Hága

Denbighshire
	T	Észak-Wales

Denver
	T	Colorado szövetségi állam

Der`a tartomány
	T	Szíria

deráziós völgy
	M:  Aprózódás, mállás révén létrejött kőzettörmelék tömegmozgásos folyamatai által kialakult völgy
	F	exogén völgy
	E	derázió

Derbyshire
	T	Közép-Anglia

Deréte
	Forrás:  gyal(541)
	T	Felszeg
		Kolozs vármegye
	X	Bánffyhunyadi járás
		mócok

Derna tartomány
	T	Líbia

Derry
	L	Londonderry

Des Moines
	T	Iowa szövetségi állam

Desertas-szigetek
	T	Madeira-szigetek

Désfalva
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	T	Kis-Küküllő mente
		Kis-Küküllő vármegye

Désháza
	Forrás:  kszn(6-7)
	T	Szilágy vármegye
		Tövishát

Dest-i kevír
	L	Kavír-sivatag

Déva
	Forrás:  kf(82)
	T	Hunyad vármegye
	X	dévai csángók

Dévényi-kapu
	L	Dévényi-szoros

Dévényi-szoros
	H	Dévényi-kapu
		Porta Hungarica
	F	dunai szoros
		völgyszoros
	T	Közép-Duna felső része

Devonshire
	T	Délnyugat-Anglia

Dhaka
	H	Dakka
	F	főváros
	T	Banglades

Dhaulagiri
	F	ázsiai hegycsúcs
	T	Himalája
	X	Nepál

Dicsőszentmárton
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	HV	Szentmárton
	T	Kis-Küküllő mente
		Kis-Küküllő vármegye

Diego Garcia sziget
	T	Brit Indiai-óceáni terület

Dili
	T	Kelet-Timor

Dimashq
	L	Damaszkusz város

Dimbovita megye
	T	Románia

Dinári-hegység
	F	balkán-félszigeti hegység
	T	Eurázsiai-hegységrendszer

Dion
	T	Dekapolisz

Dios
	T	Pontus dioecesis

Diósad
	Forrás:  kszn(6-7)
	T	Szilágy vármegye
		Tövishát

Diószeg
	Forrás:  kf(149)
	T	Bacau megye
		Tatros völgye

Diourbel tartomány
	T	Szenegál

District of Columbia
	L	Columbia kerület

Distrito Federal
	T	Mexikó
	P	Mexikóváros

Disznajó
	Forrás:  hun(716-718)mnl2(134)
	T	Felső-Marosmente
		Maros-Torda vármegye

Ditmarschen
	F	Közép-európai marsch

Ditró
	Forrás:  tm(26-27)
	H	Gyergyóditró
	T	Csík vármegye
		Gyergyó

Djibouti
	F	főváros
	T	Dzsibuti

Dnepropetrovszk terület
	T	Ukrajna

Dnyeper
	F	európai folyó
	E	Pripjaty-folyó
	X	Fekete-tenger

Dnyeper-hátság
	F	Kelet-európai hátság

Dnyeper-síkság
	F	Kelet-európai alföld

Dnyeszter
	F	európai folyó
	X	Fekete-tenger

Dobogókő
	F	magyaroszági hegy
	T	Pilis-hegység

Doboka vármegye
	M:  területe 1876-tól megoszlik Szolnok-doboka, Szilágy és Beszterce-naszód vármegyék között
	Forrás:  gyal(422)
	T	Magyarok földje

Dobra
	Forrás:  gyal(130)kf(134)
	T	Krasznaköz
		Szatmár vármegye

Dobri
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Dobronyhegy
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Dobrudzsa
	T	Balkán-félsziget
	R	Románia

Dobsina
	Forrás:  mnl2(304)
	T	Gömör és Kishont vármegye
	X	bulénerek

Dodekániszosz
	T	égei-tengeri sziget
	P	Kárpathosz-sziget

Dodoma
	LV	Dodoma körzet
		Dodoma város

Dodoma körzet
	HV	Dodoma
	T	Tanganyika szövetségi rész
	P	Dodoma város

Dodoma város
	M:  Épülő új főváros
	HV	Dodoma
	T	Dodoma körzet

Doha
	L	Ad Dawhah

Doliche
	T	thessaliai Tripolisz

Dolj megye
	T	Románia

Dolomitok
	L	Velencei-Alpok

Dom
	F	európai hegycsúcs
	T	Pennini-Alpok
	X	Svájc

Domaháza
	Forrás:  hun(517)kf(67)
	T	Barkóság
		Borsod vármegye

Dombó
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	L	Küküllődombó

domborzat
	T	geomorfológia
	P	alföld
		hegység
		lejtő
		sivatag
		völgy

domborzati sivatag
	M:  A domborzatnak az éghajlatra gyakorolt hatása következtében kialakult sivatagok
	H	kontinentális sivatag
		orográfiai sivatag
	F	sivatag
	A	Góbi
		Karakum
		Kizilkum
		Nagy-medence sivatagjai
		Namíb-sivatag
		Patagónia
		Szír-sivatag
		Takla-Makán sivatag

Dombos
	Forrás:  gyal(102.667)
	T	Dél-Erdély
		Nagy-Küküllő vármegye
		Nagysink szék
	X	szászmagyarok

Dombrád
	Forrás:  ROM(58)
	T	Rétköz
		Szabolcs vármegye

dombság
	M:  Dombos vidék 200-500 m tengerszint feletti magasság között
	F	hegység
	A	Hátság
		Heves-borsodi dombság
		Szekszárdi dombság

Dominica
	L	Dominikai Közösség

Dominika
	LV	Dominikai Közösség
		Dominikai Köztársaság

Dominikai Közösség
	M:  Államformája köztársaság. Közigazgatási beosztás: 2 városi tanács (town council) és 25 községi tanács (village council)
	H	Dominica
	HV	Dominika
	F	közép-amerikai állam
	P	Roseau

Dominikai Köztársaság
	HV	Dominika
	F	közép-amerikai állam
	P	Azua tartomány
		Bahoruco tartomány
		Barahona tartomány
		Dajabón tartomány
		Duarte tartomány
		El Seibo tartomány
		Espaillat tartomány
		Independencia tartomány
		La Altagracia tartomány
		La Estrelleta tartomány
		La Romana tartomány
		La Vega tartomány
		María Trinidad Sánchez tartomány
		Montecristi tartomány
		Nemzeti kerület
		Pedernales tartomány
		Peravia tartomány
		Puerto Plata tartomány
		Salcedo tartomány
		Samaná tartomány
		San Christóbal tartomány
		San Juan tartomány, Dom.
		San Pedro de Macoris tartomány
		Sánchez Ramírez tartomány
		Santiago Rodrígez tartomámy
		Santiago tartomány, Dom.
		Valverde tartomány

Domokos
	Forrás:  hun(674)kf(138)kok(33)
	T	Lápos mente
		Szolnok-Doboka vármegye

Domonkosfa
	Forrás:  gyal(698)kf(155-156)
	H	Bükalja
	T	Alsóőrség
		Vas vármegye

Don
	F	európai folyó
	X	Azovi-tenger

Don-hátság
	F	Kelet-európai hátság

Don-síkság
	F	Kelet-európai alföld

Doneck terület
	T	Ukrajna

Donegal grófság
	H	Dún na Ngall
	T	Írország

Donegal-hegység
	F	Ír-szigeti hegység
	T	Ír-sziget

Dongting-tó
	F	ázsiai tó
	X	Kína

Donyec-hátság
	F	Kelet-európai hátság

Donyec-medence
	F	Kelet-európai alföld

Doris
	F	ókori Görögország
	P	kisázsiai Pentapolisz

Dorset
	T	Délnyugat-Anglia

Douro Litoral tartomány
	T	Portugália

Dover
	LV	Dover-Foxcroft
		Dover1
		Dover2, Del.
		Dover2, N. H.
		Dover2, N. J.
		Dover2, Ohio
		Dover2, Tenn.
		Doveri-szoros

Dover-Foxcroft
	HV	Dover
	T	Maine szövetségi állam

Dover1
	HV	Dover
	T	Kent

Dover2, Del.
	HV	Dover
	T	Delaware szövetségi állam

Dover2, N. H.
	HV	Dover
	T	New Hampshire szövetségi állam

Dover2, N. J.
	HV	Dover
	T	New Jersey szövetségi állam

Dover2, Ohio
	HV	Dover
	T	Ohio szövetségi állam

Dover2, Tenn.
	HV	Dover
	T	Tennessee szövetségi állam

Doveri-szoros
	HV	Dover
	F	tengerszoros

Dovrefjell
	T	Skandináv-hegyvidék

Down
	H	Newry
	T	Észak-Írország

Döge
	Forrás:  ROM(58)
	T	Rétköz
		Szabolcs vármegye

Dömefölde
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Dömsöd
	Forrás:  kf(83)
	T	Dunamellék
		Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye

Drág
	Forrás:  gyal(541)
	T	Alszeg
		Kolozs vármegye
	X	Hidalmási járás
		mócok

Drágszél
	Forrás:  hun(169-170)kf(122-123)
	T	kalocsai Sárköz
		Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye

Drakensberg
	L	Sárkány-hegység

Drangiana satrapia
	T	Perzsa Birodalom

Dráva
	F	magyarországi folyó
	R	Duna

Dráva mente
	M:  az ártéri települések láncolatát jelölő tájnévtípus
	Forrás:  kf(82-83)
	T	Somogy
	X	Baranya vármegye
		Somogy vármegye

Dráva-medence
	T	Dráva-Száva-vidék

Dráva-Száva-vidék
	T	Kárpát-medence
	P	Dráva-medence
		Száva-medence

Drávaköz
	Forrás:  kf(82)
	H	Alvidék
		Baranyai háromszög
		Drávaszög
	T	Dunántúl
	P	alfaluk
		Csuza
		Hercegszőlős
		Karancs
		Kő
		Sepse
		Vörösmart
	E	baranyai Hegyalja
	X	Baranya vármegye

Drávaszög
	Forrás:  kf(82)gyal(356)
	L	Drávaköz

Drenthe
	T	Hollandia
	P	Assen

Dresden
	H	Drezda
	T	Sachsen

Drezda
	L	Dresden

Duarte tartomány
	T	Dominikai Köztársaság

Dubawnt-tó
	F	észak-amerikai tó
	X	Kanada

Dubayy
	T	Arab Emírségek

Dublin
	LV	Dublin grófság
		Dublin város

Dublin grófság
	HV	Dublin
	T	Írország
	P	Dublin város

Dublin város
	H	Baile Átha Cliath
	HV	Dublin
	F	főváros
	T	Dublin grófság

Dudinka
	T	Tajmiri Nyenyecföld

Dufourspitze
	F	európai hegycsúcs
	T	Pennini-Alpok
	X	Olaszország
		Svájc

Duklai-hágó
	F	északi-kárpátoki hágó

Dumbarton
	T	Közép-Skócia déli része

Dumfries
	T	Dél-Skócia

Dún na Ngall
	L	Donegal grófság

Duna
	F	európai folyó
		magyarországi folyó
	P	Alsó-Duna
		Felső-Duna
		Középső-Duna
	E	Dráva
		Garam
		Ipoly
		Morava
		Morva
		Olt
		Prut
		Rába
		Rákos-patak
		Sárvíz
		Száva
		Szeret
		Temes
		Tisza
		Vág
		Zsil
	X	dunai sziget
		dunai szoros
		Fekete-tenger

Duna-delta
	T	Alsó-Duna
	P	Kilijai-ág
		Sulinai-ág
		Szent György-ág

Duna-Morva-medence
	L	Bécsi-medence

Duna-Tisza köze
	Forrás:  kf(86-87)gyal(433)
	H	Két víz köze
	T	Nagy-Alföld
	P	Bácska
		borsodi Mezőség
		Dunamellék
		Háromváros
		Homokság
		Jászság
		Kiskunság
		Kisnógrád
		Pest-környék
		Taktaköz
		Tápióvidék
	X	Bács-Bodrog vármegye
		Csongrád vármegye
		Heves vármegye
		Jász-Nagykun-Szolnok vármegye
		Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye

Duna-Tisza-csatorna
	F	magyarországi csatorna
		Szárazföldi csatorna

Duna-völgyi-főcsatorna
	F	magyarországi csatorna
		Szárazföldi csatorna

Dunabalpart
	M:  az 1876-os közig-i reform után már nem közig-i egység
	Forrás:  kf(93-94)
	X	Felföld

Dunagárdony
	Forrás:  gyal(45-46)
	T	Bács-Bodrog vármegye
		Sajkás vidék

dunai sziget
	F	folyami sziget
	A	Ada Kále
		Csallóköz
		Csepel-sziget
		Kisiljevo-sziget
		Margit-sziget
		Mohácsi-sziget
		Moldova-sziget
		Óbudai-sziget
		Szentendrei-sziget
		Szigetköz
	X	Duna

dunai szoros
	A	Dévényi-szoros
		Kazán-szoros
		Vaskapu-szoros
		Visegrádi-szoros
	X	Duna

Dunamellék
	Forrás:  kf(83)
	T	Duna-Tisza köze
	P	Dömsöd
		Dunapataj
		Dunavecse
		Fajsz
		kalocsai Sárköz
		Ócsa
		Uszód
	X	Kiskunság

Dunáninneni kerület
	M:  1723-1876 közötti közigazgatási egység
	Forrás:  gyal(458)
	T	Magyarorság 1723-1876 között
	P	Árva vármegye
		Bács vármegye
		Bars vármegye
		Esztergom vármegye
		Hont vármegye
		Liptó vármegye
		Nógrád vármegye
		Nyitra vármegye
		Pest vármegye
		Pozsony vármegye
		Trencsén vármegye
		Turóc vármegye
		Zólyom vármegye
	X	Felföld

Dunántúl
	Forrás:  hun(329)kf(84)rnl6(40)
	F	magyarországi természeti táj
		magyarországi történeti-néprajzi táj
	P	Bakony
		baranyai Hegyhát
		Drávaköz
		Fejér vármegyei Sárrét
		Göcsej
		Hegyföld
		Hetés
		Kemenesalja
		Kemeneshát
		Kőszegi-hegység
		Mecsekalja
		Mezőföld
		Muraköz
		Ormánság
		Őrség
		Schwäbische Türkei
		Somogy
		Soproni-hegység
		Szalaság
		Szekszárdi dombság
		Szombathely és Kőszeg vidéke
		tolnai Sárköz
		vasi Hegyhát
		Vendvidék
		Vértesalja
		Villányi-hegység
		Völgység
	E	Pannonia
	X	Baranya vármegye
		Dunántúli kerület
		Esztergom vármegye
		Fejér vármegye
		Nyugat-Magyarország
		Somogy vármegye
		Sopron vármegye
		Tolna vármegye
		Vas vármegye
		Veszprém vármegye
		Zala vármegye

Dunántúli kerület
	M:  1723-1876 közötti közigazgatási egység
	Forrás:  gyal(191-192)
	T	Magyarorság 1723-1876 között
	P	Baranya vármegye
		Fejér vármegye
		Győr vármegye
		Komárom vármegye
		Moson vármegye
		Somogy vármegye
		Sopron vármegye
		Tolna vármegye
		Vas vármegye
		Veszprém vármegye
		Zala vármegye
	X	Dunántúl

Dunántúli-középhegység
	H	Bakonyerdő
	H&	Magyar-középhegység
	F	magyarországi hegység
		magyarországi természeti táj
	P	Bakony
		Dunazug-hegység
		Vértes

Dunapataj
	Forrás:  kf(83)
	T	Dunamellék
		Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye

Dunavecse
	Forrás:  kf(83)
	T	Dunamellék
		Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye

Dunazug-hegység
	T	Dunántúli-középhegység
	P	Budai-hegység
		Gerecse
		Pilis-hegység
		Visegrádi-hegység
	X	Börzsöny

Durand
	Forrás:  gyal(194.792)
	F	szepesi város
	T	Szepes vármegye

Durango
	T	Mexikó
	P	Victoria de Durango

Durham
	T	Észak-Anglia

Durusz
	Forrás:  gyal(132)
	T	Nagysomkúti járás
		Szatmár vármegye
	X	Kővár vidéke

Dusanbe
	H	Sztalinabad
	F	főváros
	T	Tádzsikisztán

Dutse
	T	Jigawa szövetségi állam

Düsseldorf
	T	Nordrhein-Westfalen

Dzsakarta
	L	Jakarta

Dzsamu és Kasmír
	H	Jammu and Kashmir
	T	India
	P	Srinagar

Dzsibuti
	M:  Államformája  köztársaság. Közigazgatási beosztás: 5 körzet (district)
	F	észak-afrikai állam
	P	Djibouti

Dzsungária
	F	földfelszíni medence
	T	Xinjiang nagytáj

Eastern Cape
	H	Keleti-fokföld
	T	Dél-Afrikai Köztársaság
	P	King William`s town

Ebinur-tó
	F	ázsiai tó
	X	Kína

Ebro
	F	európai folyó
	X	Földközi-tenger

Ecsedi-láp
	Forrás:  hun(202)kf(88)
	H	Rétoldal
	F	magyarországi mocsár
	T	Tiszántúl
	X	Szatmár vármegye

Ecuador
	F	dél-amerikai állam
	P	Bolívar tartomány, Ec.
		Canar tartomány
		Chimborazo tartomány
		Cotopaxi tartomány
		El Oro tartomány
		Esmeraldas tartomány
		Galápagos-szigetek
		Guayas tartomány
		Imbabura tartomány
		Loja tartomány
		Los Ríos tartomány
		Manabi tartomány
		Morona-Santiago tartomány
		Napo tartomány
		Pastaza tartomány
		Pichincha tartomány
		Tungurahua tartomány
		Zamora-Chinchipe tartomány
	X	Chimborazo

Ecuadori-Andok
	F	Andok
	P	Chimborazo

Edelény
	Forrás:  kf(78)
	T	Borsod vármegye
		Cserehát

Edessa
	T	Osroene

Edmonton
	T	Alberta

Edo szövetségi állam
	T	Nigéria
	P	Benin city

Edom
	M:  A Holt-tengertől délre az Araba-mélyedés keleti oldalán az Akabai-öbölig terjed
	F	ókori Syria
	R	Arabia satrapia

Edösfalva
	Forrás:  gyal(792.823)
	T	Szepesi lándzsások kerülete

Edward-tó
	L	Rutanzige-tó

Efezus
	L	Ephesos

Égei-tenger
	F	interkontinentális beltenger
		szigettenger
	T	Földközi-tenger
	P	Trák-tenger
	X	Márvány-tenger

ÉGEI-TENGERI RÉGIÓ
	T	Törökország
	P	Izmir
	E	Izmir történelmi tartomány

égei-tengeri sziget
	T	görög szigetvilág
	P	Déli-Szporádok
		Dodekániszosz
		Evia
		Híosz
		Kikládok
		Leszvosz
		Limnosz

Eger
	T	Heves megye

Egeres
	Forrás:  gyal(541)
	T	Kolozs vármegye
		Nádasmente
	X	mócok
		Nádasmenti járás

Egerszeg
	Forrás:  kf(195-196)
	L	Nyitraegerszeg

ÉGÖV
	H	klimatikus zóna
	A	forró égöv
		mérsékelt égöv
		Sarkvidék
		szubtrópusi égöv
	T	éghajlattan
		földfelszín

Egrestő
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	T	Kis-Küküllő mente
		Kis-Küküllő vármegye

Egridiri-tó
	F	ázsiai tó
	X	Törökország

egyéb igazgatási területek
	T	Kolumbia
	P	Boyacá
		Cauca közigazgatási egység
		Cundinamarca
		Narifio
		Tolima

Egyek
	M:  1876-ig Szabolcs vármegyéhez tartozott
	Forrás:  gyal(495)hun(193-200)
	T	Hajdú vármegye

Egyenlítői Guinea
	M:  Államformája köztársaság. Közigazgatási beosztás: 2 tartomány (provincia)
	F	egyenlítői közép-afrikai állam
	P	Malabo

Egyenlítői körzet
	LV	Egyenlítői körzet, Kongó
		Egyenlítői körzet, Szud.

Egyenlítői körzet, Kongó
	HV	Egyenlítői körzet
	T	Kongói Demokratikus Köztársaság
	E	Équateur tartomány

Egyenlítői körzet, Szud.
	HV	Egyenlítői körzet
	T	Szudán

egyenlítői közép-afrikai állam
	F	afrikai állam
	A	Angola
		Burundi
		Csád
		Egyenlítői Guinea
		Gabon
		Kamerun
		Kongó
		Kongói Demokratikus Köztársaság
		Közép-Afrikai Köztársaság
		Ruanda
	T	Egyenlítői-Afrika

Egyenlítői-Afrika
	F	afrikai természeti táj
	T	Afrika
	P	Alsó-Guinea
		egyenlítői közép-afrikai állam
		Közép-Afrika

Egyesült Államok
	H	Amerikai Egyesült Államok
		USA
	F	észak-amerikai állam
	P	Alabama szövetségi állam
		Alaska szövetségi állam
		amerikai magyarság
		Arizona szövetségi állam
		Arkansas szövetségi állam
		California szövetségi állam
		Colorado szövetségi állam
		Columbia kerület
		Connecticut szövetségi állam
		Delaware szövetségi állam
		Egyesült Államok önkormányzat nélküli területe
		Egyesült Államok önkormányzattal rendelkező területe
		Florida szövetségi állam
		Georgia szövetségi állam
		Hawaii szövetségi állam
		Idaho szövetségi állam
		Illinois szövetségi állam
		Indiana szövetségi állam
		Iowa szövetségi állam
		Kansas szövetségi állam
		Kentucky szövetségi állam
		Louisiana szövetségi állam
		Maine szövetségi állam
		Maryland szövetségi állam
		Massachusetts szövetségi állam
		Michigan szövetségi állam
		Minnesota szövetségi állam
		Mississippi szövetségi állam
		Missouri szövetségi állam
		Montana szövetségi állam
		Nebraska szövetségi állam
		Nevada szövetségi állam
		New Hampshire szövetségi állam
		New Jersey szövetségi állam
		New Mexico szövetségi állam
		New York szövetségi állam
		North Carolina szövetségi állam
		North Dakota szövetségi állam
		Ohio szövetségi állam
		Oklahoma szövetségi állam
		Oregon szövetségi állam
		Pennsylvania szövetségi állam
		Rhode Island szövetségi állam
		South Carolina szövetségi állam
		South Dakota szövetségi állam
		Tennessee szövetségi állam
		Texas szövetségi állam
		Utah szövetségi állam
		Vadnyugat
		Vermont szövetségi állam
		Virginia szövetségi állam
		Washington szövetségi állam
		West Virginia szövetségi állam
		Wisconsin szövetségi állam
		Wyoming szövetségi állam
	X	amerikai angol irodalom
		amerikai spanyol irodalom
		Panamai csatornaövezet
	=	Amerika

Egyesült Államok önkormányzat nélküli területe
	A	Amerikai csendes-óceáni-szigetek
		Amerikai Szamoa
		Amerikai Virgin-szigetek
		Guam
		Midway-szigetek
		Wake-sziget
	T	Egyesült Államok

Egyesült Államok önkormányzattal rendelkező területe
	A	Északi-Mariana-szigetek
		Puerto Rico
	T	Egyesült Államok
	X	Belau

Egyesült Arab Emirátusok
	L	Arab Emírségek

Egyesült Királyság
	L	Nagy-Britannia

Egyesült Líbiai Királyság
	M:  1951 és 1969 között
	H:  Csak akkor használjuk, ha a dokumentum ennek a korszaknak Líbiájával foglalkozik. A mai Líbia esetén a "Líbia" használandó
	P	Cyrenaica tartomány
		Fezzan tartomány
		Tripolitania tartomány
	R	Líbia
	E	Líbiai olasz gyarmat

Egyházi állam
	L	Pápai Állam

egyházi földesúri bányaváros
	M:  Egyházi-földesúri jog alatt működő bányaváros
	Forrás:  gyal(355)
	F	bányaváros
	A	Jászó
		Rézbánya
		Rozsnyó

Egyiptom
	M:  Egyiptom térben és időben átfogó tárgyalása (pl. történelme) esetén is használandó
	H	Egyiptomi Arab Köztársaság
		Egyiptomi Brit protektorátus
		Egyiptomi Török kormányzóság
	F	észak-afrikai állam
	A	középkori Egyiptom
		ókori Egyiptom
	P	Alexandria kormányzóság
		Aswan kormányzóság
		Asyút kormányzóság
		Beheira kormányzóság
		Beni Sueff kormányzóság
		Damietta kormányzóság
		Daqahliya kormányzóság
		Faiyúm kormányzóság
		Gharbíya kormányzóság
		Giza kormányzóság
		Ismailia kormányzóság
		Kafr al-Sheikh kormányzóság
		Kairó kormányzóság
		Matrúh kormányzóság
		Minúfiya kormányzóság
		Minya kormányzóság
		New Valley kormányzóság
		Port Said kormányzóság
		Qalyubiya kormányzóság
		Qena kormányzóság
		Red Sea kormányzóság
		Sawhaj kormányzóság
		Sharqiya kormányzóság
		Sinai kormányzóság
		Szuez kormányzóság
	E	Oszmán-Török Birodalom
	X	Burullus-tó
		egyiptológia
		egyiptomi irodalom

Egyiptom az ókorban
	L	ókori Egyiptom

Egyiptomi Arab Köztársaság
	M:  1953-tól
	L	Egyiptom

Egyiptomi Brit protektorátus
	M:  1914 és 1953 között a gyarmati rendszer utolsó formája
	L	Egyiptom

Egyiptomi Török kormányzóság
	M:  1517 és 1914 között az Oszmán-Török Birodalom hűbérállama
	L	Egyiptom

Eisenerzi-Alpok
	T	Központi-Alpok

Eisenstadt
	T	Burgenland
	E	Kismarton

Ekbatana
	T	Méd Birodalom

Ekron
	T	filiszteai Pentapolisz

El Oro tartomány
	T	Ecuador

El Paraíso megye
	T	Honduras

El Progreso megye
	T	Guatemala

El Quneitra tartomány
	T	Szíria

El Salvador
	L	Salvador

El Seibo tartomány
	T	Dominikai Köztársaság

El-Aaiún
	F	főváros
	T	Nyugat-Szahara

El-Ateuf
	T	algériai Pentapolisz

El-Beheira
	L	Beheira kormányzóság

El-Daqahlya
	L	Daqahliya kormányzóság

El-Faiyúm
	L	Faiyúm kormányzóság

El-Gharbíya
	L	Gharbíya kormányzóság

El-Giza
	L	Giza kormányzóság

El-Isma`iliya
	L	Ismailia város

El-Manáma
	L	Al Manamah

El-Minúfiya
	L	Minúfiya kormányzóság

El-Minya
	L	Minya kormányzóság

El-Qahira
	L	Kairó város

Elam
	M:  Ókori birodalom Mezopotámiában, a Tigris alsó folyásától északra
	Forrás:  Haag Bibliai lexikon, Ókori lexikon
	F	ókori állam
	R	Susiana satrapia

Elba
	LV	Elba-folyó
		Elba-sziget

Elba-folyó
	HV	Elba
	F	európai folyó
	X	Északi-tenger

Elba-sziget
	HV	Elba
	T	toszkánai-szigetek

Elbrusz
	F	ázsiai hegycsúcs
	T	Kaukázus

Elburz
	F	közel-keleti hegység

Elefántcsontpart
	M:  Államformája köztársaság. Közigazgatási beosztás: 50 megye (département
	F	nyugat-afrikai állam
	P	Yamoussoukro

Élesd
	Forrás:  hun(691)kf(68)
	T	Báródság
		Bihar vármegye
		Rézalja

Elginshire
	L	Moray

Elis
	F	ókori Görögország
	P	Olympia város, Gör.

Elisz megye
	T	Peloponnészosz tartomány

Ellesmere-sziget
	T	Erzsébet királynő szigetek
	P	Columbia-fok

Ellice-szigetek
	L	Tuvalu

Elő-Ázsia
	L	Közel-Kelet

elő-ázsiai hegység
	L	közel-keleti hegység

Elő-Himalája
	F	Himalája észak-déli vonulat
	P	Sivalik-hegység
		Tarai-dombvidék

Elő-india
	L	Hindusztáni-félsziget

Elő-Kaukázus
	L	Ciszkaukázia

Elő-Pomeránia
	L	Vorpommern

ÉLŐVÍZ
	F	víz
	A	folyóvíz
		forrásvíz

Elsass-Lothringen
	L	Elzász-Lotaringia

Elzász
	M:  A 9-17. század között a Német-Római Birodalom része volt. A vesztfáliai béke (1648) és a  francia-porosz háború között (1870/71) francia terület volt, majd ismét a Német Birodalomhoz került
	F	német történelmi államok
	T	Elzász-Lotaringia
	R	Alsace

Elzász-Lotaringia
	M:  1870-1919 között volt a Német császárság része
	H	Elsass-Lothringen
	F	német történelmi államok
	P	Elzász
		Lotaringia

Embu
	T	Keleti tartomány, Kenya

Emesa
	T	Phoenicia Libanensis
	R	Homs város, Szr.

Emilia e Romagna régió
	T	Olaszország

Emmentáli-Alpok
	T	külső kristályos öv

Emőd
	Forrás:  kf(75.116)
	T	Borsod vármegye
		borsodi Hegyköz

Encs
	Forrás:  kf(78)
	T	Abaúj-Torna vármegye
		Cserehát

endogén völgy
	M:  Belső, geológiai erők hatására keletkezett völgy
	F	völgy
	A	hegyszoros

English channel
	L	La Manche

Entre Ríos tartomány
	T	Argentína

Enugu
	LV	Enugu szövetségi állam
		Enugu város

Enugu szövetségi állam
	HV	Enugu
	T	Nigéria
	P	Enugu város

Enugu város
	HV	Enugu
	T	Enugu szövetségi állam

Eoli-szigetek
	L	Lipari-szigetek

Epeiros
	F	ókori Görögország
	R	Epirusz

Eperjes
	Forrás:  gyal(194)
	F	szabad királyi város
	T	Sáros vármegye

Eperjes-Tokaji-hegység
	F	Északnyugati-Kárpátok
	P	Slaneci-hegység
		Zempléni-hegység

Ephesos
	H	Efezus
	T	Asia provincia
		Ionia
	R	Szelcsuk

Epirus
	T	Római Birodalom

Epirusz
	T	Görögország
	E	Epeiros

Équateur tartomány
	T	Zaire
	R	Egyenlítői körzet, Kongó

Érchegység
	F	Cseh-Morva-medencei peremhegység

Erdély
	M:  Hagyományosan a történeti Erdély a csatolt részekkel (Partium) együtt. 1919 után - az osztályozás szempontjából - Románia korábban Magyarországhoz tartozó része
	H	Ardel
		Erdélyország
		Erdélység
		Siebenbürgen
		Transsylvania
	T	Kárpát-medence
	P	Erdély közigazgatási rendszere
		erdélyi magyar irodalom
		erdélyi magyarság
		erdélyi szászok
		erdélyi történeti-néprajzi táj
	R	Románia
	E	Erdély történelme
		területi visszacsatolás
	X	Moldva

Erdély 1876-1920 között
	M:  az 1876:XXXIII.tc. vezette be a vármegyerendszert
	Forrás:  hun(658)gyal(439)
	F	Erdély közigazgatási rendszere
	P	Alsó-Fehér vármegye
		Beszterce-Naszód vármegye
		Brassó vármegye
		Csík vármegye
		Fogaras vármegye
		Háromszék vármegye
		Hunyad vármegye
		Kis-Küküllő vármegye
		Kolozs vármegye
		Maros-Torda vármegye
		Nagy-Küküllő vármegye
		Szeben vármegye
		Szilágy vármegye
		Szolnok-Doboka vármegye
		Torda-Aranyos vármegye
		Udvarhely vármegye
	R	Erdély 1921-től
	E	Erdély 1876-ig
	X	erdélyi történeti-néprajzi táj
		Magyarország 1876-1920 között
		Székelyföld 1876-1920 között

Erdély 1876-ig
	M:  az 1876:XXXIII.tc. újjászervezte a teljes közigazgatást
	Forrás:  hun(658)gyal(439)
	F	Erdély közigazgatási rendszere
	T	Magyarorság 1723-1876 között
	P	Királyföld
		Magyarok földje
		Partium
		Székelyföld 1876-ig
	R	Erdély 1876-1920 között
	X	erdélyi történeti-néprajzi táj

Erdély 1921-től
	F	Erdély közigazgatási rendszere
	R	Románia
	E	Erdély 1876-1920 között

Erdély közigazgatási rendszere
	A	Erdély 1876-1920 között
		Erdély 1876-ig
		Erdély 1921-től
	T	Erdély

Erdélyi határőrvidék
	M:  1762/64-1851 közötti közvetlen osztrák katonai közigazgatás
	F	Határőrvidék

erdélyi Hegyalja
	Forrás:  kf(109-113)hun(698-699)
	HV	Hegyalja
	F	erdélyi történeti-néprajzi táj
	P	Borbánd
		Boroskrakkó
		Celna
		Felgyógy
		Magyarigen
		Oláhlapád
		Sárd
		Tövis helység
		Vajasd

erdélyi Mezőség
	Forrás:  gyal(640)hun(716)
	HV	Mezőség
	F	erdélyi történeti-néprajzi táj
	P	Buza
		Felső-Marosmente
		Mezőbánd
		Mocs
		Nagysármás
		Sajó mente
		Szék
		Uzdiszentpéter
	X	Beszterce-Naszód vármegye
		Kolozs vármegye
		Maros-Torda vármegye
		Szolnok-Doboka vármegye

erdélyi történeti-néprajzi táj
	Forrás:  gyal(439)
	F	magyarországi történeti-néprajzi táj
	A	aradi Hegyalja
		Barcaság
		Borsa völgye
		Dél-Erdély
		erdélyi Hegyalja
		erdélyi Mezőség
		Erdőalja
		Hátszeg-vidék
		Hortobágy völgye
		Hunyad
		Kalotaszeg
		Kenyérmező
		Lápos mente
		Szamos mente
		Székelyföld
		Torockó vidéke
	T	Erdély
	X	Erdély 1876-1920 között
		Erdély 1876-ig

Erdélyi-Alpok
	L	Déli-Kárpátok

Erdélyi-havasok
	L	Déli-Kárpátok

Erdélyi-Középhegység
	H	Biharerdő
		Erdélyi-szigethegység
		Nyugati-havasok
	F	kárpát-medencei hegység
	P	erdélyi-középhegységi hágó
		Tordai-hasadék

erdélyi-középhegységi hágó
	F	hágó
	A	Király-hágó
	T	Erdélyi-Középhegység

Erdélyi-medence
	T	Kárpát-medence

Erdélyi-szigethegység
	L	Erdélyi-Középhegység

Erdélyország
	L	Erdély

Erdélység
	L	Erdély

Erdőalj
	L	Unterwald

Erdőalja
	Forrás:  kf(91)
	F	erdélyi történeti-néprajzi táj
	P	Györgyfalva
		Kolozs
	X	Kolozs vármegye

Erdőaranyos
	Forrás:  gyal(132)
	T	Nagysomkúti járás
	X	Kővár vidéke

Erdőbénye
	Forrás:  hun(611)
	T	Tokaj Hegyalja
		Zemplén vármegye

Erdőcsokonya
	Forrás:  kf(69)gyal(763)
	T	Belső-Somogy
		Somogy megye
		Somogy vármegye

Erdőd
	Forrás:  gyal(130)kf(134)
	T	Krasznaköz
		Szatmár vármegye

Erdődi járás
	Forrás:  gyal(130)
	X	Krasznaköz

Erdőgyarak
	Forrás:  gyal(60-61)
	T	Bihar vármegye
		bihari Mezőség

Erdőhát
	Forrás:  kf(91-92)
	LV	bihari Erdőhát
		hunyadi Erdőhát
		nógrád-hevesi Erdőhát
		szatmári Erdőhát
		temesi Erdőhát

Erdőhátság
	Forrás:  gyal(440)
	L	hunyadi Erdőhát

Erdőhorváti
	Forrás:  hun(611)
	T	Abaúj-Torna vármegye
		Tokaj Hegyalja

Erdők tava
	F	észak-amerikai tó
	X	Kanada

Erdőöv
	H	Fák határa
	T	hegység

Erdős-Kárpátok
	L	Alacsony-Beszkidek

Erdővidék
	Forrás:  hun(718.749-750)
	T	Székelyföld
	P	Barót
		Köpec
		Nagyajta
		Vargyas
	X	Bardóc fiúszék
		Miklósvár szék

Erfurt
	T	Thüringen

Erg
	L	homoksivatag

Ergene-alföld
	T	Balkán-félsziget

Erie-tó
	F	észak-amerikai tó
	X	Kanada

Eritrea
	M:  Államformája köztársaság
	F	észak-afrikai állam
	P	Asmera
	E	Eritrea régió

Eritrea régió
	T	Etiópia
	R	Eritrea

Erked
	Forrás:  kszn(6-7)
	L	Szilágyerked

Érmellék
	Forrás:  kf(93)gyal(441)
	T	Tiszántúl
	P	Érmihályfalvi járás
		Margittai járás
		Nagykárolyi járás
		Székelyhidi járás
		Tasnádi járás
	X	Bihar vármegye
		Szatmár vármegye
		Szilágy vármegye

Érmihályfalva
	Forrás:  gyal(441)kf(93)
	T	Bihar vármegye
		Érmihályfalvi járás

Érmihályfalvi járás
	Forrás:  gyal(441)kf(93)
	T	Érmellék
	P	Érmihályfalva

Ernestin Hercegségek
	L	Szász Hercegségek

ERÓZIÓ
	M:  A természet erőinek felszínalakító munkája
	H&	talajerózió
	F	exogén folyamat
	A	defláció
		derázió
		Fluviatilis erózió
		Glaciális erózió
	E	áramlás
		kavitáció
	X	felületi aktivitás
		talaj

Eróziós fennsík
	F	fennsík
	A	Allegheny-Cumberland-plató
		Közép-szibériai-fennsík
		Nyugat-Ausztrál-tábla

Erősd
	Forrás:  gyal(357)
	T	Barcaság
		Háromszék vármegye

Erzsébet királynő szigetek
	T	Északnyugati területek szigetei
	P	Ellesmere-sziget

Erzsébetbánya
	Forrás:  hun(674)kf(138)kok(33)
	H	Oláhláposbánya
	T	Lápos mente
		Szolnok-Doboka vármegye

Erzsébetváros
	F	szabad királyi város
	T	Kis-Küküllő vármegye

Es Suweida tartomány
	T	Szíria

Escuintla megye
	T	Guatemala

Esmeraldas tartomány
	T	Ecuador

Espaillat tartomány
	T	Dominikai Köztársaság

Espírito Santo szövetségi állam
	T	Brazília
	P	Vitória

Essequibo körzet
	T	Guayana

Essequibo-szigetek
	T	Guayana

Essex
	T	Kelet-Anglia

Estramadura tartomány
	T	Portugália
	P	Lisszabon
	E	Estramadura történelmi tartomány

Estramadura történelmi tartomány
	R	Estramadura tartomány
		Ribatejo tartomány

Estremadura
	L	Extremadura autonóm körzet

Észak-Afrika
	T	Afrika
		Mediterráneum
	P	észak-afrikai állam
		észak-afrikai természeti táj

észak-afrikai állam
	F	afrikai állam
	A	Dzsibuti
		Egyiptom
		Eritrea
		Etiópia
		Maghreb ország
		Nyugat-Szahara
		Szudán
	T	Észak-Afrika

észak-afrikai természeti táj
	F	afrikai természeti táj
	A	Atlasz-vidék
		Szahara földközi-tengeri szegélye
	T	Észak-Afrika

Észak-Amerika
	T	Amerika
	P	észak-amerikai állam
		észak-amerikai folyó
		észak-amerikai hegység
		észak-amerikai sziget
		észak-amerikai természeti táj
		észak-amerikai tó

észak-amerikai állam
	F	amerikai állam
	A	Egyesült Államok
		Kanada
	T	Észak-Amerika

észak-amerikai folyó
	F	amerikai folyó
	A	Albany folyó
		Brazos
		Churchill-folyó
		Colorado-folyó1
		Colorado-folyó2
		Columbia-folyó
		Connecticut
		Delaware
		Fraser
		Hudson-folyó
		Mackenzie
		Mississippi-folyó
		Nelson-folyó
		Potomac
		Río Grande
		Sabine
		Sacramento-folyó
		Susquehanna
		Szent Lőrinc-folyó
		Trinity
		Yukon-folyó
	T	Észak-Amerika

észak-amerikai hegycsúcs
	F	hegycsúcs
	A	Popocatépetl

észak-amerikai hegység
	F	amerikai hegység
	A	Appalache-hegység
		Észak-amerikai Kordillerák
	T	Észak-Amerika

Észak-amerikai kontinens
	T	Amerikai kontinens

Észak-amerikai Kordillerák
	HV	Kordillerák
	F	észak-amerikai hegység
		észak-amerikai természeti táj
	P	Alaszkai-hegység
		Cascade-hegység
		Colorado-fennsík
		Colorado-sivatag
		Columbia-fennsík
		Columbia-medence
		Nagy-medence
		Parti-hegység
		Sierra Nevada. Calif.
		Sziklás-hegység

észak-amerikai sziget
	F	amerikai sziget
	A	Aleut-szigetek
		Bermuda
		Északnyugati területek szigetei
		Grönland
		Saint-Pierre és Miquelon
	T	Észak-Amerika

Észak-amerikai tengeri Kordillerák
	L	Parti-hegység

észak-amerikai természeti táj
	F	amerikai természeti táj
	A	Appalache-hegység
		belső síkságok
		Észak-amerikai Kordillerák
		Labrador
		Laurenciumi-pajzs
		Mackenzie-medence
		Parti-síkság
	T	Észak-Amerika

észak-amerikai tó
	F	amerikai tó
	A	Abitibi-tó
		Amadjuak-tó
		Athabasca-tó
		Babine-tó
		Baker-tó
		Becharof-tó
		Champlaini-tó
		Clinton Colden-tó
		Déli-indián-tó
		Dubawnt-tó
		Erdők tava
		Erie-tó
		Felső-tó
		Garry-tó
		Huron-tó
		Illiamna-tó
		Island-tó
		Kis-Rabszolga-tó
		Manitoba-tó
		Mckay-tó
		Melville-tó
		Michigan-tó
		Minto-tó
		Mistassini-tó
		Nagy-Medve-tó
		Nagy-Rabszolga-tó
		Nagy-Sóstó
		Nettilling-tó
		Nipigon-tó
		Nipissing-tó
		Okeechobeei-tó
		Ontario-tó
		Pontchartrain-tó
		Red-tó
		Rénszarvas-tó
		Salvador-tó
		Seul-tó
		Simcoe-tó
		St.-Clair-tó
		St.-Jean-tó
		Winnebago-tó
		Winnipeg-tó
		Winnipegosis-tó
		Wollaston-tó
	T	Észak-Amerika

Észak-Anglia
	T	Anglia
	P	Cumberland
		Durham
		Man-sziget
		Northumberland
		Westmorland

észak-ausztrál-fennsíkok
	T	Nyugat-Ausztrál-tábla

Észak-Ázsia
	T	Ázsia
	P	észak-ázsiai állam
		észak-ázsiai folyó
		észak-ázsiai hegység
		észak-ázsiai természeti táj

észak-ázsiai állam
	F	ázsiai állam
	A	Oroszország ázsiai része
	T	Észak-Ázsia

észak-ázsiai folyó
	F	ázsiai folyó
	A	Indigirka
		Jenyiszej
		Kolima
		Léna
		Ob
		Olenyok
	T	Észak-Ázsia

észak-ázsiai hegység
	F	ázsiai hegység
	A	Birranga-hegység
		Csukcs-hegység
		Jablonovij-hegység
		Kolima-hegység
		Sztanovoj-hegység
		Verhojanszki-hegység
	T	Észak-Ázsia

észak-ázsiai természeti táj
	F	ázsiai természeti táj
	A	szibériai nagytáj
	T	Észak-Ázsia

Észak-Brabant
	T	Hollandia
	P	`s-Hertogenbosch

Észak-burmai-hegyvidék
	F	délkelet-ázsiai hegység

Észak-Carolina
	L	North Carolina szövetségi állam

Észak-Ciprusi Török Köztársaság
	F	közel-keleti állam
	T	Ciprus szigete
	X	Európa

Észak-Csehország
	T	Csehország

Észak-Cshungcsang
	T	Koreai Köztársaság

Észak-Csolla
	T	Koreai Köztársaság

Észak-Dakota
	L	North Dakota szövetségi állam

Észak-Európa
	T	Európa
	P	Baltikum
		észak-európai állam
		észak-európai természeti táj
		Skandinávia
	X	Irbeni-szoros
		Kattegat
		Oresund
		Skagerrak

észak-európai állam
	F	európai állam
	A	balti állam
		Finnország
		Izland
		skandináv állam
	T	Észak-Európa

észak-európai népek területe
	F	barbár népek területe
	A	normannok területe
		skandinávok területe

észak-európai sziget
	F	európai sziget
	A	Ahvenanmaa
		Bornholm
		Faeroer-szigetek
		Ferenc József föld
		Fyn
		Gotland
		Hiiumaa
		Izland szigete
		Kolgujev-sziget
		Lofoten
		Medve-sziget
		Novaja Zemlja
		Öland
		Saaremaa
		Surtsey
		Svalbard
		Szolovecki-szigetek
		Vajgacs-sziget
		Vendsyssel-thy
		Vesteralen
		Zealand

észak-európai természeti táj
	H	Fennoskandia és Izland
	F	európai természeti táj
	A	Balti-pajzs
		Finn-tönk
		izlandi természeti táj
		Karjalai-tönk
		Skandináv-félsziget
		Skandináv-hegyvidék
		Svéd-tönk
	T	Észak-Európa

Észak-Hamgjong
	T	Koreai Népi Demokratikus Köztársaság

Észak-Holland
	H	Ny-friesland
	T	Hollandia
	P	Amszterdam
		Haarlem

Észak-Hvanghe
	T	Koreai Népi Demokratikus Köztársaság

Észak-indiai alföld
	H	Hindusztán
	F	alföld
	A	Assami-síkság
		Bengál-alföld
		Gangesz-alföldje
		Indus-alföld
	T	Hindusztáni-félsziget

Észak-Írország
	T	Nagy-Britannia
	P	Antrim
		Armagh
		Down
		Fermanagh
		Londonderry
		Tyrone
		Ulster

Észak-Jemen
	M:  1989 szeptemberéig
	R	Jemen

Észak-Karélia
	L	Pohjois-Karjala

Észak-Kaukázus és az Alsó-Don vidéke
	T	Oroszország európai része
	P	Csecsenföld
		Dagesztán
		Észak-Oszétia
		Ingusföld
		Kabard- és Balkárföld
		Krasznodar tartomány
		Rosztov terület
		Sztavropol` tartomány

Észak-Kjongszang
	T	Koreai Köztársaság

Észak-Korea
	L	Koreai Népi Demokratikus Köztársaság

Észak-Magyarország
	T	Magyarország
	P	Északkelet-Magyarország
		Északnyugat-Magyarország

Észak-Mashonland
	T	Mashonaland

Észak-Matabeland
	T	Matabeland

Észak-Morvaország
	T	Csehország
	E	Cseh Szilézia
		Morva Fejedelemség

Észak-Norvégia
	T	Norvégia
	P	Finnmark
		Nordland
		Troms

Észak-nyugati körzet
	T	Guayana

Észak-Orosz-hátság
	F	Kelet-európai hátság

Észak-Oszétia
	T	Észak-Kaukázus és az Alsó-Don vidéke
	P	Vlagyikavkaz

Észak-Phjongan
	T	Koreai Népi Demokratikus Köztársaság

Észak-Rajna-Vesztfália
	L	Nordrhein-Westfalen

Észak-Rhodesia
	M:  1964.10.24-én lett független Zambia néven
	L	Zambia

Észak-Skócia
	T	Skócia
	P	Belső-Hebridák
		Caithness
		Külső-Hebridák
		Orkney-szigetek
		Ross- és Cromarty
		Shetland-szigetek
		Sutherland

Észak-Skót-felvidék
	H	Ben Wywis
		Északnyugati-felföld
	F	nagy-britanniai hegység
	T	Angol-sziget

Észak-tiroli-Mészkőalpok
	T	Északi-Mészkőalpok
	P	Bajor-Alpok

Észak-Trondelag
	T	Trondelag

Észak-Vietnam
	L	Vietnami Demokratikus Köztársaság

Észak-Wales
	T	Wales
	P	Anglesey
		Caernarvonshire
		Denbighshire
		Flintshire
		Merionetshire

északi félgömb
	F	fégömbök

Északi igazgatási területek
	A	Amazonas megye
		Ancash megye
		Cajamarca megye
		La Libertad megye, Peru
		Lambayeque megye
		Loreto megye
		Piura megye
		Tumbes megye

Északi kerület
	T	Izrael
	P	Akko
		Názáret

Északi körzet
	LV	Északi körzet, Szud.
		Északi körzet. Gh.

Északi körzet, Szud.
	HV	Északi körzet
	T	Szudán
	E	Núbia

Északi körzet. Gh.
	HV	Északi körzet
	T	Ghána

Északi tartomány, Délaf.
	L	North-West

Északi tartomány, Zamb.
	T	Északkelet-Rhodesia

Északi terület
	L	Northern territory

Északi-Appenninek
	T	Appenninek
	P	Apuanai-Alpok
		Etruszk-Appenninek
		Liguri-Appenninek

Északi-Downs
	T	Angol-sziget

Északi-Fokföld
	L	Northern Cape

Északi-Fríz-szigetek
	F	Fríz-szigetek
	T	Niedersachsen

Északi-jeges-tenger
	L	Jeges-tenger

Északi-Kárpátok
	F	Kárpátok
	A	Északkeleti-Kárpátok
		Északnyugati-Kárpátok
	P	északi-kárpátoki hágó
		északi-kárpátoki szoros

északi-kárpátoki hágó
	F	hágó
	A	Borsai-hágó
		Duklai-hágó
		Jablunkai-hágó
		Lupkówi-hágó
		Uzsoki-hágó
		Vereckei-hágó
	T	Északi-Kárpátok

északi-kárpátoki szoros
	F	hegyszoros
	A	Branyiszkó-szoros
	T	Északi-Kárpátok

Északi-Középhegység
	M:  Legtágabban, szerkezetileg az Északi-Kárpátok déli peremhegysége
	H	Mátraerdő
	H&	Magyar-középhegység
	F	Északnyugati-Kárpátok
		magyarországi hegység
		magyarországi természeti táj
	A	Börzsöny
		Bükk-hegység
		Cserhát
		Mátra
		Zempléni-hegység

Északi-Mariana-szigetek
	M:  Az Amerikai Egyesült Államok teljes önkormányzattal rendelkező társult állama
	F	Egyesült Államok önkormányzattal rendelkező területe
		mikronéziai sziget

Északi-Mészkőalpok
	F	Keleti-Alpok
	P	Allgäui-Alpok
		Észak-tiroli-Mészkőalpok
		Osztrák-Alpok
		Salzburgi-Mészkőalpok

Északi-Sarkvidék
	L	Arktisz

Északi-sziget
	T	Új-Zéland
	P	Auckland tartomány
		Hawkes bay tartomány
		Taranaki tartomány
		Wellington tartomány

Északi-Sziklás-hegység
	H	Kanadai-Kordillerák
	T	Sziklás-hegység
	P	Columbia-hegység

Északi-tenger
	F	peremtenger
	T	Atlanti-óceán
	P	Hardanger-fjord
		Oslo-fjord
		Sogne-fjord
	X	Elba-folyó
		Rajna
		Temze

Északi-Urál
	F	Urál-hegység

Északkelet-Afrika
	T	Kelet-Afrika
	P	Abesszin-árok
		Afar-síkság
		Etióp-magasföld
		Szomáli-félsziget

Északkelet-kínai-alföld
	L	Mandzsu-medence

Északkelet-Magyarország
	T	Észak-Magyarország
		Kelet-Magyarország

Északkelet-Rhodesia
	T	Zambia
	P	Északi tartomány, Zamb.
		Keleti tartomány, Zam.
		Luapula tartomány

Északkeleti tartomány, Gh.
	H	Fehér-Volta vidéke
	T	Ghána

Északkeleti tartomány, Ke.
	T	Kenya
	P	Wajir

Északkeleti-Kárpátok
	M:  A Duklai- és a Borgói-hágó között terül el
	F	Északi-Kárpátok
	A	Alacsony-Beszkidek
		Gorgánok
		Keleti-beszkidek
		Máramarosi-havasok
		Vihorlát

Északnyugat-Anglia és Yorkshire
	T	Anglia
	P	Cheshire
		Lancashire
		Yorkshire

Északnyugat-Magyarország
	T	Észak-Magyarország
		Nyugat-Magyarország

Északnyugat-Rhodesia
	T	Zambia
	P	Barotseland
		Déli tartomány, Zam.
		Északnyugati tartomány, Za.
		Központi tartomány, Zam.
		Nyugati tartomány, Zam.

Északnyugat-Szilézia
	L	Alsó-Szilézia

Északnyugati határvidék
	T	Pakisztán
	P	Baltisztán
		Peshawar

Északnyugati tartomány
	LV	Északnyugati tartomány, Gh.
		Északnyugati tartomány, Za.

Északnyugati tartomány, Gh.
	H	Fekete-Volta vidéke
	HV	Északnyugati tartomány
	T	Ghána

Északnyugati tartomány, Za.
	HV	Északnyugati tartomány
	T	Északnyugat-Rhodesia

Északnyugati területek
	L	Northwest territories

Északnyugati területek szigetei
	F	észak-amerikai sziget
	T	Northwest territories
	P	Erzsébet királynő szigetek

Északnyugati-felföld
	L	Észak-Skót-felvidék

Északnyugati-Kárpátok
	M:  Dévénytől a Duklai-hágóig terjed
	H	Nyugati-Kárpátok
	F	Északi-Kárpátok
	A	Árvai-Magura
		Branyiszkó-hegység
		Eperjes-Tokaji-hegység
		Északi-Középhegység
		Fehér-Kárpátok
		Jávornik-hegység
		Kis-Fátra
		Kis-Kárpátok
		Liptói-Magura
		Nagy-Fátra
		Nyugati-Beszkidek
		Szepesi-Magura
		Szlovák-érchegység
		Tátra

Esztergom
	Forrás:  gyal(194)
	F	szabad királyi város
	T	Esztergom vármegye

Esztergom vármegye
	Forrás:  gyal(443-444)
	T	Dunáninneni kerület
		Magyarország 1876-1920 között
		Magyarország 1938-1941(1944) között
	P	Esztergom
		Párkány
	X	Dunántúl
		Garam mente

Esztergom-Komárom megye
	F	magyarországi megye
	T	Magyarország 1989-től
	P	Komárom
		Pilisszentlélek
		Tatabánya
	E	Komárom megye
		Komárom vármegye

Észtország
	M:  Közigazgatási beosztás: 15 kerület, 6 városi kerület
	F	balti állam
	P	Hiiumaa
		Saaremaa
		Tallin
	X	Csúd-tó
		Pszkovi-tó

Etióp-magasföld
	F	vulkáni fennsík
	T	Északkelet-Afrika

Etiópia
	H	Abesszínia
	F	észak-afrikai állam
	P	Arusi régió
		Bale régió
		Begemdir és Simen régió
		Eritrea régió
		Gemu Gefa régió
		Gojam régió
		Harer régió
		Ilubabor régió
		Kefa régió
		Shewa régió
		Sidamo régió
		Tigre régió
		Welega régió
		Welo régió
	E	Aethiopia
		Akszumi Királyság
	X	Tana-tó
		Turkana-tó

Etna
	F	európai hegycsúcs
	T	Szicíliai-Appenninek
	X	Olaszország

Etruria
	T	Italia provincia

Etruszk-Appenninek
	T	Északi-Appenninek

Euboia
	F	ókori Görögország
	R	Evia

Eufrátesz
	F	közel-keleti folyó
	X	Perzsa-öböl

Euhesperides
	H	Berenike
	T	cyrenaicai Pentapolisz
	R	Bengázi város

Eurázsiai kontinens
	F	Kontinens
	P	Ázsiai kontinens
		Európai kontinens

eurázsiai sztyeppe
	F	Sztyepp
	P	Keleti sztyeppe
		Nyugati sztyeppe

Eurázsiai-hegységrendszer
	M:  Afrika északnyugati partjaitól a Nagy-Szunda-szigetekig húzódó fiatal győrűdéses hegységrendszer
	F	hegységrendszer
	P	Alpok
		Appenninek
		Arakán-hegység
		Atlasz-hegység
		Balkán-hegység
		Betikai-Kordillerák
		Dinári-hegység
		Himalája
		Hindukus
		Karakoram
		Kárpátok
		Kopet-Dag
		Pamír
		Pireneusok
		Torosz-hegység
		Zagrosz-hegység

Európa
	H&	európai biztonság
	F	földrész
	P	Dél-Európa
		Észak-Európa
		európai állam
		európai folyó
		európai hegység
		európai mocsár
		európai sziget
		európai természeti táj
		európai tó
		Független Államok Közössége
		Kelet-Európa
		Közép-Európa
		Nyugat-Európa
	X	Ciprus
		Észak-Ciprusi Török Köztársaság

Europa Meridionalis Orientalis
	F	ókori történeti táj
	A	Dacia
		Dalmatia
		Illyria
		Moesia
		Noricum
		Pannonia
		Rhaetia
		Sarmatia Europaea
		Thracia történeti táj

európai állam
	F	újkori állam
	A	dél-európai állam
		észak-európai állam
		Európai Unió
		kelet-európai állam
		közép-európai állam
		nyugat-európai állam
	T	Európa

európai folyó
	F	folyóvíz
	A	Arno
		Dnyeper
		Dnyeszter
		Don
		Duna
		Ebro
		Elba-folyó
		Garonne
		Guadalquivir
		Guadiana
		Isonzo
		Lima-folyó
		Loire
		Néva
		Odera
		Pó
		Rajna
		Rhone
		Szajna
		Tajo
		Temze
		Tevere
		Urál-folyó
		Visztula
		Volga
	T	Európa

európai hegycsúcs
	F	hegycsúcs
	A	Barre des Écrins
		Brocken
		Cime du Gélas
		Dom
		Dufourspitze
		Etna
		Finsteraarhorn
		Fluchthorn
		Gerlahfalvi-csúcs
		Gran Paradiso
		Grossglockner
		Hopok
		Jungfrau
		Kékes
		Lyskamm
		Marmolada
		Matterhorn
		Moldoveanu
		Mont Blanc-csúcs
		Mont Maudit
		Monte Viso
		Mulhacén
		Muszala
		Olimposz-csúcs
		Parseier Spitze
		Pico de Aneto
		Piz Bernina
		Sonnenhorn
		Triglav-csúcs, Bulg.
		Triglav-csúcs, Szlov.
		Weisshorn
		Zugspitze

európai hegység
	F	hegység
	A	Alpok
		Appenninek
		Ardennek
		balkán-félszigeti hegység
		Francia-középhegység
		Ír-szigeti hegység
		kárpát-medencei hegység
		Kárpátok
		közép-európai-hegyvidék
		nagy-britanniai hegység
		pireneusi-félszigeti hegység
		Skandináv-hegyvidék
		Urál-hegység
		Vogézek
	T	Európa

Európai kontinens
	T	Eurázsiai kontinens

európai mocsár
	F	mocsár
	A	magyarországi mocsár
		Pripjaty-mocsár
	T	Európa

európai sziget
	F	tengeri sziget
	A	dél-európai sziget
		észak-európai sziget
		nyugat-európai sziget
	T	Európa

európai természeti táj
	F	természeti táj
	A	dél-európai természeti táj
		észak-európai természeti táj
		kelet-európai természeti táj
		közép-európai természeti táj
		nyugat-európai természeti táj
	T	Európa

európai tó
	F	tó
	A	Boden-tó
		Csúd-tó
		Fehér-tó
		Ijssel-tó
		Inari
		Kallavesi
		Léman-tó
		Loch ness
		Maelaren
		magyarországi tó
		Ochridi-tó
		Onyega-tó
		Oulujaervi
		Paeljaenne
		Pielinen
		Pszkovi-tó
		Saimaa
		Topozero-tó
		Trasimeno-tó
		Vaenem
		Vaettern
		Vigozero-tó
	T	Európa

Európai Unió
	M:  Az Európai Gazdasági Közösségből (EGK), Európai Közösségből, Közös piacból kialakult állam
	F	európai állam
	X	nemzetközi szervezet
		páneurópai mozgalom

Eusebia
	H	Mazaca
	R	Caesarea, Cappadocia

Evenkiföld
	T	Krasznojarszk terület

Evia
	T	égei-tengeri sziget
	E	Euboia

Exmoor
	T	Angol-sziget

exogén völgy
	M:  Külső erők alakító munkája nyomán keletkezett völgy
	F	völgy
	A	deflációs völgy
		deráziós völgy
		fluviatilis völgy
		glaciális völgy

Extremadura
	M:  Az Ibériai-félsziget keresztény visszahódítása idején a mór területeken már kívül eső övezetek megjelölésére használták
	LV	Extremadura autonóm körzet
		Extremadura-medence

Extremadura autonóm körzet
	H	Estremadura
	HV	Extremadura
	T	Spanyolország

Extremadura-medence
	HV	Extremadura
	T	Spanyol-Mezeta

Eyja-fjord
	F	Fjord
	T	Grönlandi-tenger
	X	Izland szigete

Eyre-félsziget
	T	Nyugat-Ausztrál-tábla

Eyre-tó
	F	ausztráliai tó

Eyre-tó-alföldje
	F	közép-asztrál-alföldek
	P	Nagy-artézi medence

Faeroer-szigetek
	H	Feröer
	F	észak-európai sziget
	T	Dánia

fagysivatag
	L	jégsivatag

Faial-sziget
	T	Azori-szigetek

Faiyúm kormányzóság
	H	El-Faiyúm
	T	Egyiptom

Fajsz
	Forrás:  kf(83)
	T	Dunamellék
		Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye

Fák határa
	L	Erdőöv

Falam
	T	Chin szövetségi állam

Falcón szövetségi állam
	T	Venezuela
	P	San Juan de Los

Falkland-szigetek
	H	Malvinas
	F	dél-amerikai sziget
		Nagy-Britannia külbirtoka
	P	Déli-Georgia és a Déli-Sandwich szigetek
	X	Argentína

falu
	H	Község
	HV	határ
		vidék
	F	közigazgatási egység
		település
	A	hegyközség
	E	falusi turizmus
		önkormányzat
	X	mezőgazdaság
		tanya

Fano
	T	Maritime Pentapolisz

Farád
	Forrás:  gyal(728)hun(351)
	T	Rábaköz
		Sopron vármegye

Farafirah-oázis
	F	oázis

Farim körzet
	T	Bissau-Guinea

Farkasfalva
	Forrás:  gyal(792.823)
	T	Szepesi lándzsások kerülete

Farkaslaka
	Forrás:  hun(779)kf(153)
	T	Nyikó mente

Farnas
	Forrás:  gyal(541)
	T	Felszeg
		Kolozs vármegye
	X	Bánffyhunyadi járás
		mócok

Fars tartomány
	T	Irán
	P	Shiráz

Fatimida Kalifátus
	M:  Siita arab uralkodóház 969-1171 között az Arab Birodalomban. Hatalmuk végül Egyiptomra korlátozódott Kairó fővárossal
	H	Kairói Kalifátus
	F	Arab Birodalom
		kalifátus
	P	Miszr
	R	Ajjubida Szultánság
	E	Abbászida Kalifátus

fátlan öv
	H	növényzeti határ
	T	hegység

Fátlan-síkság
	H	Nullarbor plain
	T	Nyugat-Ausztrál-tábla

FAUNA
	H	állatvilág
	H&	féregfauna
		madárvilág
	F	bioszféra
	P	állat

Faxaflói
	F	tengeröböl
	T	Grönlandi-tenger
	X	Izland szigete

Federal Capital territory
	H	Szövetségi fővárosi terület
	T	Nigéria
	P	Abuja

fégömbök
	A	déli félgömb
		északi félgömb
		keleti félgömb
		nyugati félgömb
	T	földfelszín

Fehér-Kárpátok
	F	Északnyugati-Kárpátok

Fehér-Körös
	R	Körös

Fehér-Körös völgye
	M:  1744-ig Zaránd vármegyéhez tartozott
	Forrás:  gyal(881)hun(684)kf(93)
	T	Tiszántúl
	P	Borosjenő
		Borossebes
		Nagyhalmágy
	X	Arad vármegye

Fehér-Nílus
	R	Nílus

Fehér-tenger
	F	intrakontinentális beltenger
	T	Barents-tenger
	P	Kandalaksai-öböl

Fehér-Tisza
	R	Tisza

Fehér-tó
	F	európai tó
	X	Oroszország európai része

Fehér-Volta vidéke
	L	Északkeleti tartomány, Gh.

Fehéregyháza
	Forrás:  kf(81)
	T	Dél-Erdély
		Nagy-Küküllő vármegye

Fehérorosz-hátság
	F	Kelet-európai hátság

Fehéroroszország
	M:  Belorusszia, Belarusz
	H	Belorusszia
	F	kelet-európai állam
	T	Független ÁllamokKözössége európai része
	P	Breszt terület
		Gomel terület
		Grodno terület
		Minszk terület
		Mogilev terület
		Vitebszk terület

Fehérszék
	Forrás:  gyal(132)
	T	Nagysomkúti járás
		Szatmár vármegye
	X	Kővár vidéke

Fejér megye
	F	magyarországi megye
	T	Magyarország 1945(1949)-1983(1989) között
		Magyarország 1989-től
	P	Székesfehérvár
		Tác

Fejér vármegye
	Forrás:  gyal(452)
	T	Dunántúli kerület
		Magyarország 1876-1920 között
		Magyarország 1921-1938 között
		Magyarország 1938-1941(1944) között
	P	Csór
		Moha helység (2)
		Nádasdladány
		Székesfehérvár
	X	Bakony
		Dunántúl
		Mezőföld
		Vértesalja

Fejér vármegyei Sárrét
	Forrás:  kf(164-166)mnl4(430)
	H	Sármellék
	HV	Sárrét
	T	Dunántúl
	P	Csór
		Moha helység (2)
		Nádasdladány
	X	Veszprém vármegye

fejlett ország
	F	újkori állam

fejlődő ország
	H	Harmadik világ
	F	újkori állam
	X	analfabétizmus
		gyarmati kérdés
		gyarmatosítás
		hátrányos helyzetű
		népességnövekedés
		születésszabályozás

Feket-Körös
	R	Körös

Fekete-erdő
	F	Német-középhegyvidék

Fekete-Körös völgye
	Forrás:  kf(93-94)
	T	Bihar
	P	Belényes
		Belényessonkolyos
		Belényesújlak
		Bélfenyér
		Gyanta helység
		Kisháza
		Kisnyégerfalva
		Körösjánosfalva
		Köröstárkány
		Magyarremete
		Tenke
		Tenkeszéplak
		Várasfenes
	X	Bihar vármegye

Fekete-tenger
	H	Pontos Euxeinos
	F	interkontinentális beltenger
	T	Földközi-tenger
	P	Azovi-tenger
	X	Dnyeper
		Dnyeszter
		Duna
		Márvány-tenger

Fekete-tengeri régió
	T	Törökország
	E	Kastamonu történelmi tartomány
		Sivas és Trabzon vidéke

Fekete-Tisza
	R	Tisza

Fekete-Volta vidéke
	L	Északnyugati tartomány, Gh.

Feketehalom
	Forrás:  gyal(357)
	T	Barcaság
		Brassó vármegye

Feketeügy
	R	Olt

Felcsík
	Forrás:  hun(658)gyal(784)
	T	Csíkszék

Felföld
	M:  A történeti MO-on az Alföldhöz (Kis- és Nagyalföld) viszonyítva a Dunától és a Tiszától É-ra eső hegyes vidék a mai É-i középhegységgel együtt
	Forrás:  gyal(458)hun(459)
	H	Felső-Magyarország
		Felsőmagyarország
	F	magyarországi történeti-néprajzi táj
	P	abaúji Hegyköz
		Barkóság
		beregi Tiszahát
		Bodrogköz
		Bolhád
		borsodi Hegyhát
		borsodi Hegyköz
		Bükk-hegység
		Cserehát
		Cserhát
		Galyaság
		Garam mente
		Gömör
		Harangod
		Hegyentúl
		Heves-borsodi dombság
		Karancsalja
		Máramaros
		Mátraalja
		nógrád-hevesi Erdőhát
		Palócföld
		pozsonyi Hegyalja
		Szepesség
		Szerenye
		Tóhát
		Tokaj Hegyalja
		ungi Tiszahát
		Zoborvidék
	R	Felvidék
	X	Abaúj-Torna vármegye
		Árva vármegye
		Bars vármegye
		Bereg vármegye
		Borsod vármegye
		Dunabalpart
		Dunáninneni kerület
		Gömör és Kishont vármegye
		Hont vármegye
		Liptó vármegye
		Nógrád vármegye
		Nyitra vármegye
		Pozsony vármegye
		Sáros vármegye
		Szepes vármegye
		Tiszajobbpart
		Tiszáninneni kerület
		Trencsén vármegye
		Turóc vármegye
		Ung vármegye
		Zemplén vármegye
		Zólyom vármegye

Felgyógy
	Forrás:  hun(698-699)
	T	Alsó-Fehér vármegye
		erdélyi Hegyalja

Felka
	Forrás:  gyal(194.792)
	F	szepesi város
	T	Szepes vármegye

Felmér
	Forrás:  gyal(102.667)
	T	Nagy-Küküllő vármegye
		Nagysink szék

Felpéc
	Forrás:  gyal(73)
	F	szabad királyi város
	T	Győr vármegye
		Sokoróalja

Felső-Ausztria
	L	Oberösterreich

Felső-Bodrogköz
	Forrás:  hun(611-612)kf(72)
	T	Bodrogköz

Felső-Csallóköz
	Forrás:  gyal(399)
	L	Föltáj

Felső-Duna
	M:  A forrástól a Dévényi-kapuig - minden mértékadó kézikönyv szerint.  A Dévényi-kapunál éri el az Alpok és a Kárpátok határvonalát
	M:  Az ETO magyar kiadásai a német felosztást követik: a forrástól Passauig
	T	Duna

Felső-Egyiptom
	H	Thebais
	T	Óegyiptomi Birodalom

Felső-Fehér vármegye
	M:  1744-ben vált ki az egységes Fehér vm-ből, s 1876-ban beolvadt Nagy-küküllő, Háromszék, Udvarhely, Fogaras és Szeben vármegyékbe
	Forrás:  gyal(455)
	T	Magyarok földje

Felső-Guinea
	H	nyugat-afrikai természeti táj
	F	afrikai természeti táj
	T	Nyugat-Afrika
	P	Adamaua-fennsík
		Felső-guineai-hátság
		Parti síkságok

Felső-guineai-hátság
	T	Felső-Guinea

Felső-Klisszura
	M:  Drenkovától a Greben-szikláig terjedő szakasz
	T	Klisszura

Felső-Lotaringia
	M:  A 12. századtól, Alsó-Lotaringia megszünésétől a déli részt egyszerúen Lotaringiának kezdték nevezni
	T	Lotaringia

Felső-Magyarország
	Forrás:  kf(95-97)gyal(458)
	L	Felföld

Felső-Marosmente
	Forrás:  kf(145-146)
	T	erdélyi Mezőség
	P	Disznajó
		Holtmaros
		Magyaró
		Marosvécs

Felső-Nílus körzet
	T	Szudán

Felső-Nílus-medence
	F	földfelszíni medence
	T	Szudán-vidék

Felső-Pfalz
	M:  Észak-Bajorországban helyezkedik el, s története legnagyobb részében bajorország része volt
	T	Bajorország
		Pfalz

Felső-Rajnai-árok
	F	földfelszíni árok
	T	Német-középhegyvidék

Felső-Szigetköz
	Forrás:  gyal(795)kf(179-180)
	T	Szigetköz
	X	Moson vármegye

Felső-Szilézia
	H	Délkelet-Szilézia
	T	Porosz Szilézia
	P	Osztrák Szilézia

Felső-tó
	F	észak-amerikai tó
	X	Kanada

Felső-Volta
	L	Burkina Faso

Felső-Zaire körzet
	T	Kongói Demokratikus Köztársaság
	E	Haut-Zaire tartomány

Felsőbánya
	Forrás:  gyal(194)
	F	királyi szabadalmazott bányaváros
		szabad királyi város
	T	Szatmár vármegye

Felsőboldád
	Forrás:  gyal(130)kf(134)
	T	Krasznaköz
		Szatmár vármegye

Felsőbotfalu
	Forrás:  gyal(357)
	T	Botfalu

Felsőhangony
	Forrás:  hun(517)kf(67)
	T	Hangony

Felsőháromszék
	Forrás:  gyal(499.784)hun(658)
	T	Háromszék
	P	Kézdi szék

Felsőhegy
	Forrás:  gyal(821)kf(186)
	T	Bács-Bodrog vármegye
		Tiszamente

Felsőhomoród
	Forrás:  gyal(130)kf(134)
	T	Krasznaköz
		Szatmár vármegye

Felsőkabol
	Forrás:  gyal(45-46)
	T	Bács-Bodrog vármegye
		Sajkás vidék

Felsőmagyarország
	Forrás:  gyal(458)kf(95-97)
	L	Felföld

Felsőmedves
	H	Kismedves
	HV	Medves
	T	Vas vármegye

Felsőőr
	Forrás:  gyal(697-698)kf(97-98)
	T	Felsőőrség
		Vas vármegye

Felsőőr vidéke
	Forrás:  gyal(697-698)
	L	Felsőőrség

Felsőörs
	T	Veszprém megye

Felsőőrség
	Forrás:  gyal(697-698)
	H	Felsőőr vidéke
		Oberwarth
	T	Őrség
	P	Alsóőr
		Felsőőr
		Őriszentmárton
		Őrisziget
		Pinkafő
		Vasjobbágyi
		Vasvörösvár
	X	Vas vármegye

Felsősófalva
	Forrás:  kf(168)
	T	Sóvidék
		Udvarhely vármegye

Felsőszopor
	Forrás:  kf(150-151)
	T	Sopron vármegyei nagyerdő

Felsőszőcs
	Forrás:  hun(674)kf(138)kok(33)
	T	Lápos mente
		Szolnok-Doboka vármegye

Felsőtyukos
	Forrás:  gyal(101.586)
	T	Kőhalom szék
		Nagy-Küküllő vármegye

Felszeg
	Forrás:  kf(123-124)
	T	Kalotaszeg
	P	Bánffyhunyad
		Bedecs
		Deréte
		Farnas
		Havasrekettye
		Havasrogoz
		Jákótelke
		Kalotabikal
		Kalotaszentkirály
		Ketesd
		Kiskalota község
		Körösfő
		Magyarbikal
		Magyargyerőmonostor
		Magyarókereke
		Magyarvalkó
		Meregyő
		Nagykalota
		Sárvásár
		Sebesvár
		Székelyjó
		Sztána
		Zentelke
		Zsobok
	X	Bánffyhunyadi járás

félsziget
	A	Appennini-félsziget
		Arab-félsziget
		Balkán-félsziget
		Csukcs-félsziget
		Hindusztáni-félsziget
		Indokínai-félsziget
		Jylland
		Kamcsatka-félsziget
		Kis-Ázsia
		Kola-félsziget
		Krím-félsziget
		Peloponnészosz-félsziget
		Pireneusi-félsziget
		Skandináv-félsziget
		Yucatán-félsziget
	T	szárazföld

felszín alatti víz
	H	rétegvíz
	H&	felszín alatti víz hidrológiája
	F	hidroszféra
		víz
	A	bányavíz
		karsztvíz
		talajvíz
		termálvíz
	T	vízkészlet
	X	potamológia
		vízszintsüllyesztés

felszíni moréna
	F	moréna
	A	homlokmoréna
		középmoréna
		oldalmoréna

felszíni víz
	F	víz
	A	állóvíz
		folyóvíz
		forrásvíz
		tengervíz
	T	vízkészlet
	X	hullámzás
		tározó

Felvidék
	M:  A régi Magyarország északi - többnyire szlovákok által lakott, ill. hegyvidéki - része. 1919 után a mai Szlovákia
	Forrás:  kf(95-97)
	T	Kárpát-medence
	P	felvidéki magyar irodalom
		felvidéki magyarság
		felvidéki szászok
	R	Szlovákia
	E	Felföld
		területi visszacsatolás

Felvinc
	Forrás:  gyal(343.784)
	T	Aranyosszék
		Torda-Aranyos vármegye

Fen-síkság
	T	Angol-sziget

fenékmoréna
	F	moréna
	E	belső moréna
		középmoréna

Fenékpuszta
	T	Zala megye
	X	Morva Fejedelemség

Fennoskandia és Izland
	L	észak-európai természeti táj

Fennoszarmácia
	F	hajdani kontinens
	X	karéliai hegységképződés

fennsík
	M:  Síkság 200 m tengerszint feletti magasság fölött. Jellemzőjük a kis domborzati szintkülönbség, és a nagy tengerszint feletti magasság
	F	síkság
	A	Eróziós fennsík
		hegységközi fennsík
		tektonikus fennsík
		vulkáni fennsík
	T	hegység

Fenyér
	Forrás:  hun(329)kf(98-99)
	H	Heideboden
		Nyulasok földje
	T	Kisalföld
	X	Heidebauern
		Moson vármegye

Fényeslitke
	Forrás:  ROM(58)
	T	Rétköz
		Szabolcs vármegye

Ferenc József föld
	F	észak-európai sziget
	T	Arhangel`szk terület

Fermanagh
	T	Észak-Írország

Feröer
	L	Faeroer-szigetek

Fertő
	Forrás:  kf(99-100)
	L	Fertő-vidék

Fertő-tó
	F	magyarországi tó

Fertő-vidék
	Forrás:  hun(318-319)kf(99-100)
	H	Fertő
	T	Kisalföld
	X	Moson vármegye
		Sopron vármegye

Fezzan tartomány
	T	Egyesült Líbiai Királyság

Fidzsi-szigetek
	F	Melanéziai állam
		melanéziai sziget
	P	Suva

Fife
	T	Közép-Skócia déli része

Filippi
	L	Philippi

Filisztea
	M:  Nem sémi, hanem indoeurópai nép a filiszteusok. Folyamatos harcban álltak Izraellel
	F	ókori állam
	P	filiszteai Pentapolisz
		Joppe

filiszteai Pentapolisz
	F	Pentapolisz
	T	Filisztea
	P	Ashdod
		Askelon
		Ekron
		Gath
		Gáza

Fingal-barlang
	T	Staffa-sziget

Finn-öböl
	F	tengeröböl
	T	Balti-tenger
	X	Néva

Finn-tóhátság
	T	Finn-tönk

Finn-tönk
	F	észak-európai természeti táj
	P	Finn-tóhátság
		Maanselkä
		Salpausselkä
		Suomenselkä

Finnmark
	M:  Norvégia lappok által lakott tartománya
	F	Lappföld
	T	Észak-Norvégia

Finnország
	F	észak-európai állam
	P	Ahvenanmaa
		Häme
		Keski-Suomi
		Kuopio
		Lappi
		Mikkeli
		Pohjanmaa
		Pohjois-Karjala
		Turku és Pori
		Uusima
		Viipuri
	X	fennica
		Inari
		Kallavesi
		Oulujaervi
		Paeljaenne
		Pielinen
		Saimaa
		skandináv állam
		Skandináv-félsziget

Finsteraarhorn
	F	európai hegycsúcs
	T	Berni-Alpok
	X	Svájc

Fiume
	M:  1779-1918 között "Koronához csatolt külön testként" közvetlenül Magyarországhoz tartozott. 1945-ig Olaszország része
	Forrás:  gyal(204)
	T	Magyarország 1876-1920 között
	R	Rijeka
	X	Modrus-Fiume vármegye

Fjord
	M:  Meredek sziklafalak között benyúló keskeny tengeröböl
	F	tengeröböl
	A	Eyja-fjord
		Hardanger-fjord
		Oslo-fjord
		Sogne-fjord
		Trondheim-fjord
		Vags-fjord
		Varanger-fjord
	T	tenger

Fläming
	F	Közép-európai végmorénasor

Flaminia
	T	Italia Annonaria

Flandriai-alföld
	F	Közép-európai marsch

Flevoland
	T	Hollandia
	P	Lelystad

Flinders-hegység
	F	dél-ausztráliai hegység

Flintshire
	T	Észak-Wales

Flores-sziget
	T	Sumbawa-szigetek

Flores-szigetek
	T	Azori-szigetek

Florianópolis
	T	Santa Catarina szövetségi állam

Florida szövetségi állam
	T	Egyesült Államok
	P	Tallahassee

Fluchthorn
	F	európai hegycsúcs
	T	Silvretta-csoport
	X	Ausztria
		Svájc

FLUVIATILIS ERÓZIÓ
	M:  A folyó víz felszínalakító munkája
	F	Erózió
	R	fluviatilis völgy

fluviatilis völgy
	M:  A víz felszín-alakító munkája nyomán keletkezett völgy
	F	exogén völgy
	A	folyóvölgy
		Horhos
	E	Fluviatilis erózió

Fly
	F	új-guineai folyó
	X	Korall-tenger

Fogadjisten
	M:  moldvai község, Szucsava megyében
	Forrás:  gyal(649)
	T	Bukovina

Fogaras vármegye
	Forrás:  hun(659)gyal(467)
	T	Erdély 1876-1920 között
		Magyarország 1876-1920 között
	P	Földvár (1)
		Kerc
		Kolun
		Oláhújfalu
		Oprakercisora
	X	Dél-Erdély
		Fogaras vidék

Fogaras vidék
	M:  1762-1861 között elzálogosítva a szász universitásnak, 1876-tól pedig Fogaras vmegye része
	Forrás:  gyal(467)
	T	Magyarok földje
	X	Fogaras vármegye

Fogarasi-havasok
	F	Déli-Kárpátok
	P	Moldoveanu

Fogo-sziget
	T	Sotavento kerület

Fok
	LV	hegyfok
		partfok

Fok-hegység
	F	dél-afrikai hegység
	T	Fokföld

Fokföld
	F	dél-afrikai természeti táj
	P	Fok-hegység

Fokváros
	L	Cape Town

folyami sziget
	F	sziget
	A	dunai sziget
	T	szárazföld

Folyótorkolat
	L	folyóvíz

Folyóvidék tartomány
	T	Szenegál

folyóvíz
	M:  Folyó, patak, ér, csatorna
	H	Folyótorkolat
		vízfolyás
	F	Élővíz
		felszíni víz
		hidroszféra
	A	afrikai folyó
		amerikai folyó
		ausztráliai folyó
		ázsiai folyó
		európai folyó
		holtág
		magyarországi folyóvíz
		óceániai folyó
		patak
		Vízcsatorna
		vízesés
	T	szárazföld
		vízrajz
	E	forrásvíz
	X	ártér
		árvíz
		deltavidék
		gát

folyóvölgy
	F	fluviatilis völgy
	A	hasadékvölgy
		kanyon
		vádi
		völgyszoros

Fonyód
	T	Somogy megye

Forgácskút
	Forrás:  gyal(541)
	T	Alszeg
		Kolozs vármegye
	X	Hidalmási járás
		mócok

Formigas-szigetek
	T	Azori-szigetek

Formosa
	LV	Formosa tartomány
		Formosa város, Arg.
		Formosa város, Braz.
		Formosa-öböl
		Formosa-sziget
		Formosa-vízesés

Formosa tartomány
	HV	Formosa
	T	Argentína
	P	Formosa város, Arg.

Formosa város, Arg.
	HV	Formosa
	T	Formosa tartomány

Formosa város, Braz.
	HV	Formosa
	T	Goiás szövetségi állam

Formosa-öböl
	HV	Formosa
	T	Szomáliai-öböl

Formosa-sziget
	HV	Formosa
	F	atlanti-óceáni afrikai sziget
	X	Bissau-Guinea

Formosa-vízesés
	HV	Formosa
	F	vízesés
	T	Culuene-folyó

forró öv
	L	forró égöv

Forrófalva
	Forrás:  gyal(649)kok(33)kf(149)
	T	Bacau megye
		moldvai Mezőség

Fort-Lamy
	L	N`djamena

Fortaleza
	T	Ceará szövetségi állam

Fouta Djalon
	F	Szudán-vidéki hegység

Fő-sziget
	L	Angol-sziget

Föld
	M:  A Naprendszer belülről számított harmadik bolygója, a a legnagyobb az ún. belső bolygók közül
	F	bolygó
	P	földrész
		szerves szféra
		szervetlen szféra
	X	földgömb
		Nap
	=	földbirtok
		talaj
		termőföld

Földcsúcs
	T	szárazföld

Földes
	M:  1876-ig Szabolcs vármegye része
	Forrás:  gyal(495)hun(193-200)
	T	Hajdú vármegye

földfelszín
	F	litoszféra
	P	Égöv
		fégömbök
		hajdani kontinens
		szárazföld
		világtenger

földfelszíni árok
	M:  A földkéreg süllyedésével keletkezett hosszanti mélyedés
	HV	Árok
	A	Arab-afrikai-árokrendszer
		Felső-Rajnai-árok
		Glen More-árok
	T	szárazföld

földfelszíni medence
	M:  Tengerszint feletti magasságtól független földtani alakzat. Minden oldalról befeé néző lejtőkkel határolt, zárt vagy egy helyen nyitott földfelszíni mélyedés. Keletkezhet besüllyedéssel, kimélyítéssel, körülsáncolással, vagy felgyűrődéssel
	HV	medence
	A	Afgán-medence
		Aragóniai-medence
		Ararát-síkság
		Columbia-medence
		Csád-medence
		Dzsungária
		Felső-Nílus-medence
		Irrawaddy-medence
		Kalahári-medence
		Kárpát-medence
		Kasmíri-medence
		Katmandui-medence
		Khorat-fennsík
		Kongó-medence
		Mandzsu-medence
		Niger-medence
		Perzsa-medence
		Tarim-medence
	T	szárazföld

földkéreg
	L	tektonika

Földközi-tenger
	H	Internum mare
		Intestinum mare
		Mediterraneum mare
	F	interkontinentális beltenger
	T	Atlanti-óceán
	P	Adriai-tenger
		Égei-tenger
		Fekete-tenger
		Jón-tenger
		Krétai-tenger
		Ligur-tenger
		Márvány-tenger
		Tirrén-tenger
	X	Ebro
		Mediterráneum
		Nílus
		Rhone

Földközi-tenger vidéke
	L	Mediterráneum

földmag
	F	litoszféra

földnyelv
	T	szárazföld

földrész
	M:  A Föld szárazföldjeinek legnagyobb földrajzi területi egysége. Kontinensből és/vagy szigetekből álló történeti-humángeográfiai egység
	H	világrész
	F	szárazföld
	A	Afrika
		Amerika
		Ausztrália és Óceánia
		Ázsia
		Európa
		Sarkvidék
	T	Föld
		geomorfológia
	P	tengeri sziget
	X	Atlantisz
	=	Kontinens

földszoros
	M:  A szárazföld két partvonal közötti igen keskeny részei. A szárazföld nagyob darabjait kapcsolják egymáshoz. Legtöbbjüket a hajózás megkönnyítése miatt csatornával átvágták
	F	szoros
	A	Aucklandi földszoros
		Kamcsatkai földszoros
		Korinthoszi földszoros
		Panamai földszoros
		Szuezi földszoros
	T	szárazföld

Földvár (1)
	Forrás:  gyal(780)
	T	Fogaras vármegye
		Szeben szék

Földvár (2)
	Forrás:  mhnt(145)
	T	Barcaság
		Brassó vármegye

Föltáj
	Forrás:  hun(537-538)gyal(399)
	H	Felső-Csallóköz
		Főtáj
	T	Csallóköz
	X	Pozsony vármegye

Főnícia
	M:  Első városaikat Kr. e. 3000 körül alapították. Kr. e. 1200-tól egyre több kereskedelmi telepet létesítettek. A leghíresebb a Kr. e. 9. században alapított Karthágó
	H	Phoenicia
	F	ókori állam
	A	Phoenicia Maritima
		Syria Phoeniceae
	T	Római Birodalom
	P	Byblos
		főníciai Tripolisz

főníciai Tripolisz
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Ókori lexikon
	HV	Tripolisz
	T	Főnícia
	P	Arados
		Sidon
		Tyros

Főtáj
	Forrás:  gyal(399)
	L	Föltáj

főváros
	F	város
	A	Abú Zabí
		Abuja
		Accra
		Addis Abbeba
		Aftana
		Al Kuwayt
		Al Manamah
		Algír
		Ammán
		Amszterdam
		Andorra le Vella
		Ankara város
		Antananarivo
		Asgabat
		Asmera
		Asunción
		Athén
		Bagdad
		Baku
		Bamako
		Bandar Seri Begawan
		Bangkok
		Bangui
		Banjul
		Basseterre
		Bejrút
		Belgrád
		Belmopan
		Berlin város
		Bern város
		Biskek
		Bissau város
		Bogota
		Brazília város
		Brazzaville
		Bridgetown
		Bruxelles
		Budapest
		Buenos Aires város
		Bujumbura
		Bukarest
		Canberra
		Caracas város
		Castries
		Chisinau
		Colombo
		Conakry
		Dakar
		Damaszkusz város
		Dar es Salam
		Delhi város
		Dhaka
		Djibouti
		Dublin város
		Dusanbe
		El-Aaiún
		Freetown
		Gaborone
		Georgetown, Guay.
		Guatemalaváros
		Ha noi
		Hága
		Harare
		Havanna
		Honiara
		Iszlamabád
		Jakarta
		Jereván
		Jeruzsálem város
		Kabul
		Kairó város
		Kampala
		Katmandu
		Khartum város
		Kiev város
		Kigali
		Kingston
		Kingstown
		Kinshasa város
		Koppenhága
		Kuala Lumpur város
		Libreville
		Lilongve
		Lima város, Peru
		Lisszabon
		Ljubljana
		Lomé
		London
		Luanda város
		Lusaka
		Luxemburg város
		Madrid
		Malabo
		Male
		Managua
		Manila
		Maputo város
		Maseru
		Masqat
		Mbabane
		Mexikóváros
		Minszk város
		Monaco
		Monrovia
		Montevideo, Ur.
		Moszkva város
		Muqdisho
		N`djamena
		Nairobi város
		Nassau város
		Niamey
		Nicosia
		Nouakchott
		Oslo
		Ottawa
		Ouagadougou
		Panama város
		Paramaribo
		Párizs
		Peking város
		Phjongjang város
		Phnom Pénh
		Port Moresby
		Port of Spain
		Port-au-Prince
		Porto Novo
		Pozsony körzeti jogú város
		Prága város
		Praia város
		Pretoria
		Quito
		Rabat
		Reykjavik
		Riga
		Rijád
		Róma
		Roseau
		San José város
		San Marino
		San Salvador város
		San`a`
		Santiago város, Ch.
		Santo Domingo
		Sao Tomé
		Sarajevo
		St. George`s
		St. John`s, Antigua
		Stockholm
		Sucre
		Suva
		Szingapúr város
		Szkopje
		Szófia
		Szöul város
		Tajpej
		Tallin
		Taskent
		Tbiliszi
		Tegucigalpa
		Teherán város
		Thimbu
		Tirana
		Tokio
		Tripoli város, Lb.
		Tunis
		Ulánbátor
		Vaduz
		Valletta
		Varsó
		Vatikán
		Viangchan
		Vila
		Vilnius
		Washington város
		Wien
		Windhoek
		Yamoussoukro
		Yangon város
		Yaoundé
		Zágráb

Franche-Comté
	T	Franciaország

Francia Déli Területek
	T	Antarktisz
		Francia tengeren túli terület

Francia Egyenlítői Afrika
	R	Csád
		Gabon
		Kongói Népi Köztársaság
		Közép-Afrikai Köztársaság

Francia Guayana
	F	dél-amerikai állam
		Francia tengeren túli megye
	P	Cayenne
	X	Guayana
		Suriname

Francia Guinea
	R	Guinea

Francia Jura
	F	Jura-hegység

Francia Királyság
	R	Franciaország
	E	Regnum Francorum

Francia Polinézia
	HV	Polinézia
	F	polinéziai sziget
	T	Francia tengeren túli terület

FRANCIA TENGEREN TÚLI MEGYE
	F	megye
	A	Francia Guayana
		Guadelupe
		Martinique
		Réunion
	T	Franciaország

FRANCIA TENGEREN TÚLI TÁRSULT TERÜLET
	T	Franciaország
	P	Mayotte
		Saint-Pierre és Miquelon

FRANCIA TENGEREN TÚLI TERÜLET
	T	Franciaország
	P	Francia Déli Területek
		Francia Polinézia
		Tahiti
		Új-Kaledónia
		Wallis és Futuna

Francia-Belga-rögvidék
	F	nyugat-európai természeti táj
	P	Aquitaniai-medence
		Ardennek
		Armorikai hegység
		Arrée-hegység
		Brabant tájegység
		Francia-középhegység
		Gatine-dombvidék
		Montagne Noire
		Normand-rögvidék
		Párizsi-medence
		Rhone-Saone-árok
		Vendée
		Vogézek

Francia-középhegység
	F	európai hegység
	T	Francia-Belga-rögvidék
		Variszkuszi-hegységrendszer

Franciaország
	H&	francia forradalom
	F	nyugat-európai állam
	P	Alsace
		Aquitaine
		Auvergne
		Basse-Normandie
		Bourgogne
		Bretagne
		Centre
		Champagne-Ardenne
		Franche-Comté
		Francia tengeren túli megye
		Francia tengeren túli társult terület
		Francia tengeren túli terület
		Haute-Normandie
		Ile-de France
		Korzika
		Languedock-Roussillon
		Limousin
		Lorraine
		Midi-Pyrénées
		Nord
		Pays de la Loire
		Picardie
		Poitou-Charentes
		Provence-Alpes-Cote d` Azur
		Rhone-Alpes
	E	Francia Királyság
	X	Barre des Écrins
		Cime du Gélas
		Léman-tó
		Mont Blanc-csúcs
		Mont Maudit
		romanisztika

Francisco Morazán megye
	T	Honduras
	P	Tegucigalpa

Franica-Mészkőalpok
	F	Nyugati-Alpok
	P	Chablais-Alpok
		Jura-Alpok
		Provencei-Alpok

Frank Birodalom
	L	Regnum Francorum

Frank Királyság
	M:  A frankok által elfoglalt Gallia provincia északi részén jött létre. 507-ben Dél-Gallia elfoglalásával a teljes provincia területére kiterjedt
	F	középkori állam
	P	Burgund Királyság
	R	Regnum Francorum
	E	Nyugatrómai Birodalom
	X	frankok területe

Frankfort
	T	Kentucky szövetségi állam

frankok területe
	M:  Germán törzsek egy csoportjának területe, amelyik a Rajna alsó szakasza mentén élt. A 3. század folyamán két nagy ágra váltak szét
	F	germánok területe
	A	ripuari frankok területe
		szali frankok területe
	E	Gallia provincia
	X	Frank Királyság
		Regnum Francorum

Fraser
	F	észak-amerikai folyó
	X	Csendes-óceán

Frauenfeld
	T	Thurgau

Fredericton
	T	New Brunswick

Free state
	L	Orange Free State

Freetown
	F	főváros
	T	Sierra Leone

Fribourg
	LV	Fribourg kanton
		Fribourg város

Fribourg kanton
	HV	Fribourg
	T	Svájc
	P	Fribourg város

Fribourg város
	HV	Fribourg
	T	Fribourg kanton

Fribourgi-Alpok
	T	külső kristályos öv

Friesland
	T	Hollandia
	P	Nyugati-Fríz-szigetek

Frígia
	L	Phrygia

Friuli-Venezia Giulia régió
	T	Olaszország

Fríz-marsch
	F	Közép-európai marsch

Fríz-szigetek
	F	nyugat-európai sziget
	A	Északi-Fríz-szigetek
		Keleti-fríz-szigetek
		Nyugati-Fríz-szigetek

Frome-tó
	F	ausztráliai tó

Frumósza
	Forrás:  kf(149)
	T	Bacau megye
		Tatros völgye

Frunze
	L	Biskek

Fucsian tartomány
	L	Fujian tartomány

Fugad
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	T	Alsó-Fehér vármegye
		Kis-Küküllő köze

Fujian tartomány
	H	Fucsian tartomány
	T	Kína

Fulacunda körzet
	T	Bissau-Guinea

Fundus regius
	L	Királyföld

Funen
	L	Fyn

Független Államok Közössége
	M:  1991-től
	T	Ázsia
		Európa
	P	Független Államok Közössége ázsiai része
		Független ÁllamokKözössége európai része
		Oroszország
	E	Szovjetunió

Független Államok Közössége ázsiai része
	T	Független Államok Közössége
	P	Azerbajdzsán
		Grúzia
		Kazahsztán
		Kirgizisztán
		Oroszország ázsiai része
		Örményország
		Tádzsikisztán
		Türkmenisztán
		Üzbegisztán

Független ÁllamokKözössége európai része
	M:  1991-től
	T	Független Államok Közössége
	P	Fehéroroszország
		Moldova
		Oroszország európai része
		Ukrajna

Fülöp Cezáreája
	L	Caesarea Philippi

Fülöp-szigetek
	M:  Fülöp-szigeteki Köztársaság
	F	távol-keleti állam
	P	Batanes tartomány
		Bohol-szigeti tartomány
		Camiguin-szigeti tartomány
		Catanduanes-szigeti tartomány
		Cebu-szigeti tartomány
		Leyte-szigeti tartomány
		Luzon-szigeti tartomány
		Marinduque-szigeti tartomány
		Masbate-szigeti tartomány
		Mindanao-szigeti tartomány
		Mindoro-szigeti tartomány
		Negros-szigeti tartomány
		Palawan-szigeti tartomány
		Panay-szigeti tartomány
		Romblon-szigeti tartomány
		Samar-szigeti tartomány
		Sulu-szigeteki tartomány
	X	Philippines

Fülöpszállás
	Forrás:  gyal(534-535)
	T	Kiskunság

füves puszta
	M:  A külterjes mezőgazdaság megjelenéséig a szárazföld majnem felét uralta
	HV	puszta
	F	flóra
		mezőgazdasági terület
		termékeny terület
	A	mérsékelt övi füves puszta
		trópusi füves puszta
	X	sivatag

Fűzérradvány
	Forrás:  kf(116)
	T	Abaúj-Torna vármegye
		abaúji Hegyköz

Fyn
	H	Funen
	F	észak-európai sziget
	T	Dánia

Gabcikovo
	T	Kelet-Szlovákia
	E	Bős

Gabon
	M:  Államformája köztársaság. Közigazgatási beosztás: 9 tartomány (province)
	F	egyenlítői közép-afrikai állam
	P	Déli terület
		Partvidék tartomány
	E	Francia Egyenlítői Afrika

Gaborone
	F	főváros
	T	Botswana

Gabu körzet
	T	Bissau-Guinea

Gácsország
	L	Galícia Fejedelemség

Gácsország és Lodoméria
	L	Galícia Fejedelemség

Gadara
	T	Dekapolisz

Gaillimh
	L	Galway grófság

Gairdner-tó
	F	ausztráliai tó

Gajcsána
	Forrás:  gyal(649)kok(33)kf(149)
	T	Bacau megye
		moldvai Mezőség

Galambóc
	M:  Galambóc  település és vára a Duna déli partján (Golubac). 1427-től török kézben
	T	Kucsói bánság
		Macsói bánság
	X	Szent László vára

Galápagos-szigetek
	F	dél-amerikai sziget
	T	Ecuador

Galatia
	M:  Kelta törzs. Kr. e. 280 táján Makedónián, Görögországon keresztül Kisázsiában telepedett. A rómaiak galatának nevezték
	F	Asia Minor Orientalis
		kelták területe
	T	Pontus dioecesis
		Római Birodalom
	P	Ancyra
		Ikonion

Galguduud körzet
	T	Szomália

Galícia
	LV	Galícia autonóm körzet
		Galícia Fejedelemség

Galícia autonóm körzet
	HV	Galícia
	T	Spanyolország

Galícia és Lodoméria
	L	Galícia Fejedelemség

Galícia Fejedelemség
	M:  Történelmi terület a Kárpátok előterében. Lengyelország része volt, majd Ausztria annektálta (1772), a 20. században Lengyelország visszakapta, majd felosztották Lengyelország  és a Szovjetúnió között.
	H	Gácsország
		Gácsország és Lodoméria
		Galícia és Lodoméria
	HV	Galícia
	P	Kelet-Galícia
		Nyugat-Galícia
	E	Halics
		Podólia

Galilea
	T	Palesztina
	P	Betszaida
		Kafarnaum
		Kána
		Khorozain
		Naim
		Názáret
		Tibériás

Gallaecia
	T	Hispaniae dioecesis

Gallia
	LV	Gallia Cisalpina
		Gallia Transalpina

Gallia Celtica
	L	Gallia Lugdunensis

Gallia Cisalpina
	M:  Kr. e. 42-ben a tartományt beolvasztották Itáliába
	H	Gallia Togata
	HV	Gallia
	T	Italia provincia

Gallia Comata
	H	Gaule
		Meroving Gallia
		Tres Galliae
	F	kelták területe
	A	Aquitania
		Gallia Lugdunensis
		Gallie Belgica

Gallia Lugdunensis
	H	Gallia Celtica
		Lugdunensis
		Lyioni Gallia
	F	Gallia Comata
	T	Gallia provincia
		Galliae dioecesis

Gallia Narbonensis
	M:  Kr. e. 118-tól ezen a néven provincia
	H	Szenátorok provinciája
	F	kelták területe
	T	Gallia provincia
		Viennensis dioecesis

Gallia provincia
	T	Római Birodalom
	P	Aquitania
		Gallia Lugdunensis
		Gallia Narbonensis
		Gallie Belgica
		Germania Inferior
		Germania Superior
	R	frankok területe
		Galliae dioecesis
		kelták területe
	E	Gallia Transalpina

Gallia Togata
	L	Gallia Cisalpina

Gallia Transalpina
	HV	Gallia
	R	Gallia provincia

Galliae dioecesis
	T	Nyugatrómai Birodalom
	P	Alpes Graiae et Poeninae
		Gallia Lugdunensis
		Gallie Belgica
		Germania Inferior
		Germania Superior
	E	Gallia provincia

Gallie Belgica
	H	Belga Gallia
		Belgica
	F	Gallia Comata
	T	Gallia provincia
		Galliae dioecesis
	R	Belgium

gallok területe
	L	kelták területe

Galway grófság
	H	Gaillimh
	T	Írország

Galyaság
	Forrás:  kf(100)
	T	Felföld
	X	Abaúj-Torna vármegye
		Gömör és Kishont vármegye

Gambia
	M:  Államformája köztársaság. Közigazgatási beosztás: a főváros és 5 kerület (division)
	F	nyugat-afrikai állam
	P	Banjul
	E	Brit Guinea

Gandhára satrapia
	T	Perzsa Birodalom

Gandhinagar
	T	Gujarat

Gánfalva
	Forrás:  gyal(792.823)
	T	Szepesi lándzsások kerülete

Gangesz
	F	dél-ázsiai folyó
	X	Bengál-öböl

Gangesz-alföldje
	H	Hindusztáni-alföld
	F	Észak-indiai alföld

Gansu tartomány
	H	Kanszu tartomány
	T	Kína

Gaoyoui-tó
	F	ázsiai tó
	X	Kína

Garam
	R	Duna

Garam mente
	Forrás:  kf(120)
	T	Felföld
	X	Bars vármegye
		Esztergom vármegye

Garamszentbendek
	T	Zólyom vármegye

Garamszentbenedek
	HV	Szentbenedek
	T	Bars vármegye

Garat helység
	Forrás:  gyal(101.586)
	T	Kőhalom szék
		Nagy-Küküllő vármegye

Garonne
	F	európai folyó
	X	Atlanti-óceán

Garonne-medence
	L	Aquitaniai-medence

Garry-tó
	F	észak-amerikai tó
	X	Kanada

Gasherbrum
	H	Hidden peak
	F	ázsiai hegycsúcs
	T	Karakoram

Gästrikland
	T	Norrland

Gath
	T	filiszteai Pentapolisz

Gatine-dombvidék
	T	Francia-Belga-rögvidék

Gaulanitis
	T	Palesztina

Gaule
	L	Gallia Comata

Gauteng
	H	Transvaal
	T	Dél-Afrikai Köztársaság
	P	Johannesburg
		Pretoria

Gauzanitis
	M:  Ptolemaios által említett terület Mezopotámia középső részén.
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Britannica Hung., Ókori lexikon
	T	Mezopotámia

Gáva
	Forrás:  ROM(58)
	T	Rétköz
		Szabolcs vármegye

Gawler-hegység
	F	dél-ausztráliai hegység

Gáza
	T	filiszteai Pentapolisz

Gaza tartomány
	T	Mozambik

Gdansk város
	M:  Danzig, Danszka. 1308-ban a Német Lovagrend birtokába került, 1358-tól tagja volt a Hanza-városok szövetségének, 1454-ben Lengyelországhoz csatolták, 1793-ban Poroszországhoz került, 1919-1939 között szabadváors, majd a Német Birodalom része 1945-ig
	H:  Az 1919-1938 közötti Danzig, Gdansk esetén a "Danzig szabadváros" használandó
	T	Gdanski vajdaság
	E	Danzig szabadváros

Gdanski vajdaság
	T	Lengyelország
	P	Gdansk város

Gdanski-öböl
	F	tengeröböl
	T	Balti-tenger
	X	Visztula

Gedo körzet
	T	Szomália

Gégény
	Forrás:  ROM(58)
	T	Rétköz
		Szabolcs vármegye

Gelderland
	T	Hollandia
	P	Arnhem

Gelej
	Forrás:  kf(146-147)
	T	borsodi Mezőség

Gellérthegy
	F	magyaroszági hegy
	T	Budai-hegység

Gemu Gefa régió
	T	Etiópia

Geneve
	LV	Geneve kanton
		Geneve város

Geneve kanton
	H	Genf kanton
	HV	Geneve
	T	Svájc
	P	Geneve város

Geneve város
	H	Genf város
	HV	Geneve
	T	Geneve kanton

Genezáreti-tó
	H	Kineret-tó
		Tiberias-tó
	F	ázsiai tó
	X	Izrael

Genf kanton
	L	Geneve kanton

Genf város
	L	Geneve város

Genfi-tó
	L	Léman-tó

Gent
	T	Kelet-Flandria

Georgetown
	LV	Georgetown, Guay.
		Georgetown, Mal.

Georgetown, Guay.
	HV	Georgetown
	F	főváros
	T	Kelet-Demerara körzet

Georgetown, Mal.
	HV	Georgetown
	T	Pinang-sziget

Georgia szövetségi állam
	T	Egyesült Államok
	P	Atlanta

geoszféra
	L	szervetlen szféra

gepidák területe
	M:  Keleti germán nép területe. A gepidák őshazája a Visztula deltája környékén volt. Később Moesia és Dacia tartományok területén telepedtek le. Egy részük avar uralom alá került és megőrízve népnevüket (teuth, "tót"), elszlávosodott. Töredékük a longobárdo
	F	germánok területe

Gerasa
	T	Dekapolisz

Gerdály
	Forrás:  gyal(102.667)
	T	Nagy-Küküllő vármegye
		Nagysink szék

Gerecse
	T	Dunazug-hegység

Gerencsér
	Forrás:  kf(195-196)
	L	Nyitragerencsér

Géres
	Forrás:  gyal(130)kf(134)
	T	Krasznaköz
		Szatmár vármegye

Gerlahfalvi-csúcs
	F	európai hegycsúcs
	T	Magas-Tátra
	X	Szlovákia

Germán-alföld
	F	Közép-európai alföld

Germania
	M:  A germán törzsek által lakott területeknek csak a Rajnától nyugatra eső része lett római provincia. A két germán provincia a diocletianusi reform (284) után Gallia része lett
	R	Germania Inferior
		Germania Superior
		germánok területe
	X	Regnum Francorum

Germania Inferior
	T	Gallia provincia
		Galliae dioecesis
	E	Germania

Germania Superior
	T	Gallia provincia
		Galliae dioecesis
	E	Germania

germánok területe
	F	barbár népek területe
	A	alánok területe
		alemannok területe
		angolok területe
		burgundok területe
		frankok területe
		gepidák területe
		gótok területe
		herulok területe
		longobárdok területe
		szászok területe
		szvévek területe
		vandálok területe
	E	Germania
	X	germánok

Geszte
	Forrás:  kf(195-196)
	L	Nyitrageszte

Géta-hátság
	T	Olténia

Ghána
	H	Aranypart
		Gold Coast
	F	nyugat-afrikai állam
	P	Accra fővárosi terület
		Ashanti körzet
		Brong-Ahafo körzet
		Déli tartomány, Gh.
		Északi körzet. Gh.
		Északkeleti tartomány, Gh.
		Északnyugati tartomány, Gh.

Gharbíya kormányzóság
	H	El-Gharbíya
	T	Egyiptom

Ghardaia
	T	algériai Pentapolisz

Gharian tartomány
	T	Líbia

Ghymes
	Forrás:  kf(195-196)
	H	Gimes
	T	Nyitra vármegye
		Zoborvidék

Gibraltár
	F	Nagy-Britannia külbirtoka
	X	Spanyolország

Gibraltári-szoros
	F	tengerszoros

Gibson-sivatag
	T	Homokvidék

Gilán tartomány
	T	Irán

Gilbert-szigetek
	T	Kiribati

Gimes
	Forrás:  kf(195-196)
	L	Ghymes

Giuba
	L	Jubba

Giurgiu megye
	T	Románia

Giza kormányzóság
	H	El-Giza
	T	Egyiptom
	P	Memphis

GLACIÁLIS ERÓZIÓ
	M:  A mozgó jég felszínalakító munkája
	F	Erózió
	R	gleccservölgy

glaciális völgy
	M:  A jég felszínalakító munkája nyomán jön létre
	F	exogén völgy
	A	gleccservölgy

Glamorganshire
	T	Dél-Wales

Glarus
	LV	Glarus kanton
		Glarus város

Glarus kanton
	HV	Glarus
	T	Svájc
	P	Glarus város

Glarus város
	HV	Glarus
	T	Glarus kanton

Glarusi-Alpok
	T	külső kristályos öv

gleccser
	M:  A hó átkristályosodásával keletkező, állandó jégtömeg. A nehézségi erő folyamatosan lefelé mozgatja
	H	Jégár
	F	hidroszféra
	A	hegylábi gleccser
		völgyi gleccser
	T	hegység
	P	gleccserhasadék
		gleccsermalom
	R	gleccsernyom
		gleccservölgy
	X	gleccsertan
		moréna

gleccserhasadék
	M:  Repedés, hasadék a gleccserben
	T	gleccser

gleccsermalom
	M:  A gleccserbe mélyülő, hengeres, függőleges akna
	T	gleccser

gleccsernyom
	M:  Apró, görbe vonalú repedés korábban jéggel fedett sziklafelszínen
	E	gleccser

gleccservölgy
	M:  Többnyire "U" keresztmetszetű völgy, melyet a jég alakított ki
	H	teknővölgy
	F	glaciális völgy
	E	Glaciális erózió
		gleccser

Glen More-árok
	H	Kaledóniai-árok
	F	földfelszíni árok
	T	Angol-sziget

Gloucestershire
	T	Welsh Marshes és Közép-Anglia nyugati része

Gneisz-Alpok
	L	Központi-Alpok

Gnézda
	Forrás:  gyal(194.792)
	F	szepesi város
	T	Szepes vármegye

Goa
	T	India
	P	Panaji

Góbi
	M:  A szó maga is "köves pusztaság"-ot jelent
	F	domborzati sivatag
	T	Belső-Mongólia

Góbi-Altaj
	F	Altaj

Godwin Austen
	F	ázsiai hegycsúcs
	T	Karakoram

Gógán
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	T	Kis-Küküllő mente
		Kis-Küküllő vármegye

Gógánváralja
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	T	Kis-Küküllő mente
		Kis-Küküllő vármegye

Goiania
	T	Goiás szövetségi állam

Goiás szövetségi állam
	T	Brazília
	P	Formosa város, Braz.
		Goiania

Gojam régió
	T	Etiópia

Golán-fennsík
	F	közel-keleti természeti táj
		vulkáni fennsík

Gold Coast
	L	Ghána

Golop
	Forrás:  hun(611)
	T	Tokaj Hegyalja
		Zemplén vármegye

Gomel terület
	T	Fehéroroszország

Gomorra
	T	palesztinai Pentapolisz

Gondvanaföld
	M:  Feltételezett egykori szuperkontinens a déli félgömbön: Dél-Amerikát, Afrikát, a Dekkánt, Ausztráliát és az Antarktiszt foglalta magába
	F	hajdani kontinens
	T	Pangaea

Gondwana
	M:  Történelmi vidék India közepén a jelenlegi Madhya Pradesh, Andhra Pradesh és Maharashtra  állam területén
	R	Andhra Pradesh
		Madhya Pradesh
		Maharashtra

Gorgan
	H	Asterabad
		Astrabad
		Gurgan
	T	Masanderan tartomány
	E	Zadrakarta

Gorgánok
	F	Északkeleti-Kárpátok

Gorj megye
	T	Románia

Gorkij terület
	T	Volga-Vjatka vidéke

Gorno-Altajszk
	T	Altaj-hegyvidéki autonóm terület

Goroszló
	Forrás:  kszn(6-7)
	L	Magyargoroszló

Gorsium
	T	Pannonia Inferior
	X	Tác

Gorzafalva
	Forrás:  kf(149)
	T	Bacau megye
		Tatros völgye

Gotland
	F	észak-európai sziget
	T	Blekinge

gótok területe
	M:  Történelmi keleti germán népcsoport területe, őshazájuk a mai Svédország déli részén volt. Innen áttelepültek a Visztula torkolatvidékére, majd délre húzódva ketté váltak
	F	germánok területe
	A	keleti gótok területe
		nyugati gótok területe
	X	gótok

Göcs
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	H	Göcsfalva
	T	Kis-Küküllő mente
		Maros-Torda vármegye

Göcsej
	Forrás:  gyal(482)hun(364)
	H	Göcsejség
	T	Dunántúl
	P	Andráshida
		Babosdöbréte
		Bak helység
		Baktüttös
		Bánokszentgyörgy
		Barlahida
		Bárszentmihályfa
		Bázakerettye
		Bazita
		Becsvölgye
		Bocska
		Borsfa
		Botfa
		Börzönce
		Bucsuta
		Csácsbozsok
		Csatár
		Csertalakos
		Csonkahegyhát
		Csöde
		Csömödér
		Csörnyeföld
		Dobri
		Dobronyhegy
		Dömefölde
		Hahót
		Hernyék
		Homokomárom
		Hosszúvölgy
		Hottó
		Iborfia
		Kacorlak
		Kálócfa
		Kányavár
		Kávás
		Keménfa
		Kerkafalva
		Kerkakutas
		Kerkaszentmihály
		Kisbucsa
		Kiscsehi
		Kislengyel
		Kissziget
		Kistolmács
		Korpavár
		Kozmadombja
		Kustánszeg
		Lasztonya
		Lentiszombathely
		Lickóvadamos
		Lispeszentadorján
		Lovászi
		Magyarszentmiklós
		Magyarszerdahely
		Mikefa
		Mikekarácsonyfa
		Milejszeg
		Mumor
		Murarátka
		Muraszemenye
		Nagylengyel
		Náprádfa
		Nemesapáti
		Nemeshetés
		Nemessándorháza
		Nemesszentandrás
		Németfalu
		Nova
		Oltárc
		Orbányosfa
		Ormándlak
		Ortaháza
		Páka
		Pálfiszeg
		Petőhenye
		Petrikeresztur
		Pórszombat
		Pölöske
		Pölöskefő
		Pördefölde
		Pötréte
		Pusztaapáti
		Pusztaederics
		Pusztamagyaród
		Pusztaszentlászló
		Ramocsa
		Rigyác
		Salomvár
		Sárhida
		Söjtör
		Szata
		Szécsisziget
		Szentkozmadombja
		Szentliszló
		Szentmargitfalva
		Szentpéterfölde
		Szilvágy
		Teskánd
		Tófej
		Tormafölde
		Valkonya
		Várfölde
		Vöckönd
		Zajk
		Zalabesenyő
		Zalacséb
		Zalaegerszeg
		Zalaigrice
		Zalaistvánd
		Zalalövő
		Zalaszentbalázs
		Zalaszentiván
		Zalaszentmihály
		Zalatárnok
		Zebecke

Göcsejség
	Forrás:  kf(100-101)
	L	Göcsej

Göcsfalva
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	L	Göcs

Gölnicbánya
	Forrás:  gyal(793)rnl17(532)
	F	királyi szabadalmazott bányaváros
		szepesi bányaváros
	T	Szepes vármegye

Gömör
	Forrás:  gyal(483)rnl8(665)
	T	Felföld
	P	Csermosnya-völgy
		Medvesalja
		Sajó-völgy
		Szuha mente
	X	Barkók
		bulénerek
		Gömör és Kishont vármegye
		palócok

Gömör és Kishont vármegye
	Forrás:  gyal(483)
	T	Magyarország 1876-1920 között
		Magyarország 1938-1941(1944) között
	P	Dobsina
		Hangony
		Nagyrőce
		Rozsnyó
		Szentsimon
	X	Barkóság
		Bolhád
		Felföld
		Galyaság
		Gömör
		Medvesalja
		Palócföld

Gömör vármegye
	Forrás:  gyal(192)
	T	Tiszáninneni kerület

Gömör-Szepesi-Érchegység
	L	Szlovák-érchegység

Görgényi-havasok
	F	Keleti-Kárpátok

Görög Császárság
	L	Bizánci Birodalom

Görög makedónia
	T	Görögország
	P	Chalkidiké-félsziget
		Thesszaloniki

görög szigetvilág
	F	dél-európai sziget
	T	Görögország
	P	égei-tengeri sziget
		jón-tengeri sziget
		krétai-tengeri sziget
		trák-tengeri sziget

Görögország
	F	balkáni állam
	T	Balkán
	P	Epirusz
		Görög makedónia
		görög szigetvilág
		Közép-Görögország és Evia
		Nyugat-Thrákia
		Peloponnészosz tartomány
		Thesszália
	E	Bizánci Birodalom
	X	Olimposz-csúcs
		Oszmán-Török Birodalom
	=	ókori Görögország

Görögország az ókorban
	L	ókori Görögország

Görzsön
	Forrás:  kszn(6-7)
	L	Szilágygörzsön

Götaland
	T	Svédország
	P	Blekinge
		Bohuslän
		Dalsland
		Halland
		Östergötland
		Skane
		Smaland
		Västergötland

Gracias a Dios megye
	T	Honduras

Graciosa-sziget
	T	Azori-szigetek

Graecia Magna
	M:  Polybiostól kezdve használják az ókori szerzők a dél-itáliai görög városok együttes megnevezésére
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Ókori lexikon
	H	Magna Graecia
	T	Italia provincia

Graeciae
	L	ókori Görögország

Graeciae insulae
	F	ókori történeti táj
	P	Chios
		Creta
		Cyclades Insulae
		Insulae Septentrionales
		Leszvosz
		Rodosz
		Samos
	X	Insulae

Gráji-Alpok
	T	Belső kristályos öv
	P	Gran Paradiso

Gram Canaria
	T	Kanári-szigetek

Grampian-hegység
	F	nagy-britanniai hegység
	T	Angol-sziget

Gran Chaco
	F	alföld
		dél-amerikai természeti táj
	P	Chaco austral
		Chaco boreal
		Chaco central

Gran Paradiso
	F	európai hegycsúcs
	T	Gráji-Alpok
	X	Olaszország

Granadai Királyság
	F	középkori állam
	R	Spanyol Királyság
	E	Kordovai Emírség

Grand Comore
	T	Comore-szigetek

Granzmark Posen-Westpreussen
	T	Poseni Nagyhercegség

Graubünden
	T	Svájc
	P	Chur

Gravenhage
	L	Hága

Great Plains
	F	belső síkságok
		préri

Greciae
	L	ókori Görögország

Green mountains
	T	Appalache-hegység

Grenada
	M:  Államformája alkotmányos monarchia. Közigazgatási beosztás: 7 egyházkerület (parish)
	F	közép-amerikai állam
	P	St. George`s

Grey-hegység
	F	dél-ausztráliai hegység

Grijálva
	F	közép-amerikai folyó
	X	Mexikói-öböl

Grodno terület
	T	Fehéroroszország

GRÓFSÁG
	F	közigazgatási terület

Groningen
	LV	Groningen tartomány
		Groningen város

Groningen tartomány
	HV	Groningen
	T	Hollandia
	P	Groningen város

Groningen város
	HV	Groningen
	T	Groningen tartomány

Grossglockner
	F	európai hegycsúcs
	T	Magas-Tauern
	X	Ausztria

Groznij
	T	Csecsenföld

Grönland
	M:  Kalaallit Nunaat
	F	észak-amerikai sziget
	T	Dánia
	P	grönlandi jégtakaró
	X	Arktisz

grönlandi jégtakaró
	F	jégsivatag
		szárazföldi jégtakaró
	T	Grönland

Grönlandi-tenger
	F	peremtenger
	T	Atlanti-óceán
	P	Eyja-fjord
		Faxaflói

Grúzia
	F	közel-keleti állam
	T	Független Államok Közössége ázsiai része
	P	Abházia
		Adzsaria
		Dél-Osszétia
		Tbiliszi

Guadalajara
	T	Jalisco

Guadalquivir
	F	európai folyó
	X	Atlanti-óceán

Guadelupe
	F	Francia tengeren túli megye
		közép-amerikai sziget

Guadiana
	F	európai folyó
	X	Atlanti-óceán

Guairá megye
	T	Paraguay

Guam
	F	Egyesült Államok önkormányzat nélküli területe
		mikronéziai sziget

Guanacaste tartomány
	T	Costa Rica

Guanajuato
	LV	Guanajuato szövetségi állam
		Guanajuato város

Guanajuato szövetségi állam
	HV	Guanajuato
	T	Mexikó
	P	Guanajuato város

Guanajuato város
	HV	Guanajuato
	T	Guanajuato szövetségi állam

Guanare
	T	Portuguesa szövetségi állam

Guangdong tartomány
	H	Kuangtung tartomány
	T	Kína

Guanxi Zhuangzu Zizhiqu
	H	Kuanghszi-Csuang autonóm terület
	T	Kína

Guapore-folyó
	R	Mamore-folyó
	E	Colorado-folyó3

Guárico szövetségi állam
	T	Venezuela
	P	Morros

Guatemala
	F	közép-amerikai állam
	P	Alta Verapaz megye
		Baja Verapaz megye
		Chimaltenango megye
		Chiquimula megye
		El Progreso megye
		Escuintla megye
		Guatemala fővárosi kerület
		Guatemalaváros
		Huehuetenango megye
		Izabal megye
		Jalapa megye
		Jutiapa megye
		Petén megye
		Quezaltenango megye
		Quiché megye
		Retalhulea megye
		Sacatepéquez megye
		San Marcos megye
		Santa Rosa megye
		Sololá megye
		Suchitepéquez megye
		Totonicapán megye
		Zacapa megye

Guatemala fővárosi kerület
	T	Guatemala
	P	Guatemalaváros

Guatemalaváros
	F	főváros
	T	Guatemala
		Guatemala fővárosi kerület

Guayana
	H	Brit Guayana
	F	dél-amerikai állam
	P	Essequibo körzet
		Essequibo-szigetek
		Észak-nyugati körzet
		Kelet-Berbice körze
		Kelet-Demerara körzet
		Mazaruni-Potaro körzet
		Nyugat-Berbice körzet
		Nyugat-Demerara körzet
		Rupununi körzet
	X	Francia Guayana
		Suriname

Guayanai-hegység
	F	dél-amerikai hegység

Guayanai-hegyvidék
	F	dél-amerikai természeti táj

Guayas tartomány
	T	Ecuador
	P	La Libertad város, Ec.

Guernsey és tartozékai
	T	Csatorna-szigetek

Guerrera
	T	algériai Pentapolisz

Guerrero
	T	Mexikó
	P	Chilpancingo de los Bravos

Guinea
	M:  Államformája köztársaság. Közigazgatási beosztás: 8 tartomány (province)
	F	nyugat-afrikai állam
	P	Conakry
	E	Francia Guinea

Guinea-Bissau
	L	Bissau-Guinea

Guineai-öböl
	F	peremtenger
	T	Atlanti-óceán

guineai-öböl szigetei
	T	Közép-Afrika

Guizhou tartomány
	H	Kujcsou tartomány
	T	Kína

Gujarat
	T	India
	P	Gandhinagar

Guraró
	Forrás:  gyal(780)
	T	Szeben vármegye
		Szelistye fiókszék

Gurgan
	L	Gorgan

Gyalu
	Forrás:  gyal(541)
	T	Alszeg
		Kolozs vármegye
	X	Gyalui járás
		mócok

Gyalui járás
	Forrás:  gyal(927)
	T	Kolozs vármegye
	X	Alszeg
		Gyalu
		Gyerőfalva
		Gyerőfidongó
		Gyerővásárhely
		Hidegszamos
		Kalotaszeg
		Magyarkapus

Gyanta helység
	Forrás:  kf(93-94)
	T	Bihar vármegye
		Fekete-Körös völgye

Gyarmat
	Forrás:  gyal(73)
	T	Győr vármegye
		Sokoróalja
	=	gyarmatbirodalom

gyarmatbirodalom
	F	újkori állam
	E	gyarmatosítás
	=	Gyarmat

Gyenesdiás
	T	Zala megye

gyepű
	R	Határőrvidék
	X	államalapítás
		honfoglalás

Gyergyó
	Forrás:  tm(26-27)gyal(407)
	T	Székelyföld
	P	Bélbor
		Borszék
		Ditró
		Gyergyóalfalu
		Gyergyóbékás
		Gyergyócsomafalva
		Gyergyóhodos
		Gyergyóholló
		Gyergyóremete
		Gyergyószentmiklós
		Gyergyótölgyes
		Gyergyóújfalu
		Gyergyóvárhegy
		Kilyénfalva
		Salamás
		Szárhegy
		Tekerőpatak
		Vasláb
	X	Csík vármegye
		Gyergyó fiúszék

Gyergyó fiúszék
	M:  az 1876-os megyerendszerig közigazgatási egység
	Forrás:  hun(658)gyal(784)
	T	Csíkszék
	X	Gyergyó

Gyergyóalfalu
	Forrás:  tm(26-27)
	T	Csík vármegye
		Gyergyó

Gyergyóbékás
	Forrás:  tm(26-27)
	T	Csík vármegye
		Gyergyó

Gyergyóbélbor
	Forrás:  tm(26-27)
	L	Bélbor

Gyergyóborszék
	Forrás:  tm(26-27)
	L	Borszék

Gyergyócsomafalva
	Forrás:  tm(26-27)
	T	Csík vármegye
		Gyergyó

Gyergyóditró
	Forrás:  tm(26-27)
	L	Ditró

Gyergyóhodos
	Forrás:  tm(26-27)
	T	Csík vármegye
		Gyergyó

Gyergyóholló
	Forrás:  tm(26-27)
	T	Csík vármegye
		Gyergyó

Gyergyói-havasok
	F	Keleti-Kárpátok

Gyergyókilyénfalva
	Forrás:  tm(26-27)
	L	Kilyénfalva

Gyergyóremete
	Forrás:  tm(26-27)
	HV	Remete
	T	Csík vármegye
		Gyergyó

Gyergyósalamás
	Forrás:  tm(26-27)
	L	Salamás

Gyergyószárhegy
	Forrás:  tm(26-27)
	L	Szárhegy

Gyergyószentmiklós
	Forrás:  tm(26-27)
	T	Csík vármegye
		Gyergyó

Gyergyótekerőpatak
	Forrás:  tm(26-27)
	L	Tekerőpatak

Gyergyótölgyes
	Forrás:  tm(26-27)
	HV	tölgyes
	T	Csík vármegye
		Gyergyó

Gyergyóújfalu
	Forrás:  tm(26-27)
	T	Csík vármegye
		Gyergyó

Gyergyóvárhegy
	Forrás:  tm(26-27)
	T	Csík vármegye
		Gyergyó

Gyergyóvasláb
	Forrás:  tm(26-27)
	L	Vasláb

Gyerőfalva
	Forrás:  gyal(541)
	T	Alszeg
		Kolozs vármegye
	X	Gyalui járás
		mócok

Gyerőfidongó
	Forrás:  gyal(541)
	T	Alszeg
		Kolozs vármegye
	X	Gyalui járás
		mócok

Gyerővásárhely
	Forrás:  gyal(541)
	T	Alszeg
		Kolozs vármegye
	X	Gyalui járás

Gyimes
	Forrás:  gyal(489)
	H	Gyimesi völgy
	T	Székelyföld
	P	Gyimesbükk
		Gyimesfelsőlok
		Gyimesközéplok
	X	Csík vármegye
		gyimesi csángók

Gyimesbükk
	Forrás:  gyal(489)
	T	Csík vármegye
		Gyimes

Gyimesfelsőlok
	Forrás:  gyal(489)
	T	Csík vármegye
		Gyimes

Gyimesi völgy
	L	Gyimes

Gyimesi-szoros
	F	keleti-kárpátoki szoros

Gyimesközéplok
	Forrás:  gyal(489)
	T	Csík vármegye
		Gyimes

Gyirmót
	Forrás:  gyal(73)
	T	Győr vármegye
		Sokoróalja

Gyorok
	Forrás:  kf(113)
	T	Arad vármegye
		aradi Hegyalja

Gyökeres
	Forrás:  gyal(132)
	T	Nagysomkúti járás
		Szatmár vármegye
	X	Kővár vidéke

Gyömöre
	Forrás:  gyal(73)
	T	Győr vármegye
		Sokoróalja

Gyöngy
	Forrás:  gyal(130)kf(134)
	T	Krasznaköz
		Szatmár vármegye

Győr
	Forrás:  gyal(194)
	F	szabad királyi város
	T	Győr vármegye
		Győr-Moson-Sopron megye
		Győr-Sopron megye
	E	Arrabona

Győr vármegye
	Forrás:  gyal(492)
	T	Dunántúli kerület
		Magyarország 1876-1920 között
	P	Csanakfalu
		Csanakhegy
		Csikvánd
		Felpéc
		Gyarmat
		Gyirmót
		Gyömöre
		Győr
		Győrszemere
		Kajár
		Kisbabot
		Kismórichida
		Kispéc
		Koroncó
		Ménfő
		Mérges
		Nagymórichida
		Ómalomsok
		Rábacsécsény
		Rábaszentmihály
		Rábaszentmiklós
		Sokoróaljai járás
		Sokorópátka
		Szerecseny
		Tényőfalu
		Tényőhegy
		Tét
		Ujmalomsok
	R	Győr-Moson és Pozsony k. e. e. vármegye
	X	Alsó-Szigetköz
		Csilizköz
		Győr vármegyei Vízköz
		Győri-puszták
		Hanság
		Rábaköz
		Sokoró
		Szigetköz
		Tóköz

Győr vármegyei Vízköz
	HV	Vízköz
	T	Kisalföld
	P	Csilizköz
		Szigetköz
		Tóköz
	X	Győr vármegye
		Tószigetcsilizközi járás

Győr-Moson és Pozsony k. e. e. vármegye
	M:  A k. e. e. rövidítés feloldása: közigazgatásilag egyelőre egyesített
	Forrás:  gyal(205-208)
	T	Magyarország 1921-1938 között
		Magyarország 1938-1941(1944) között
	R	Győr-Sopron megye
	E	Győr vármegye

Győr-Moson-Sopron megye
	F	magyarországi megye
	T	Magyarország 1989-től
	P	Győr
		Sopron
	E	Győr-Sopron megye

Győr-Sopron megye
	Forrás:  gyal(210-226)
	T	Magyarország 1945(1949)-1983(1989) között
	P	Győr
		Sopron
	R	Győr-Moson-Sopron megye
	E	Győr-Moson és Pozsony k. e. e. vármegye
		Sopron vármegye

Györgyfalva
	Forrás:  kf(91)
	T	Erdőalja
		Kolozs vármegye

Győri-puszták
	Forrás:  kf(102-103)
	T	Kisalföld
	X	Győr vármegye
		Komárom vármegye

Győrszemere
	Forrás:  gyal(73)
	T	Győr vármegye
		Sokoróalja

Gyulafehérvár
	Forrás:  gyal(194)
	F	szabad királyi város
	T	Alsó-Fehér vármegye
	E	Apulum

Ha noi
	F	főváros
	T	Vietnam

Haarlem
	T	Észak-Holland

Habarovszk
	LV	Habarovszk tartomány
		Habarovszk város

Habarovszk tartomány
	HV	Habarovszk
	T	Orosz Távol-Kelet közigazgatási egység
	P	Birobidzsán terület
		Habarovszk város

Habarovszk város
	HV	Habarovszk
	T	Habarovszk tartomány

Hadad
	Forrás:  kszn(6-7)
	T	Szilágy vármegye
		Tövishát

Hadadnádasd
	Forrás:  kszn(6-7)
	H	Nádasd
	T	Szilágy vármegye
		Tövishát

Hadhramaut
	Forrás:  Encyclopedia Britannica
	T	Arab-félsziget az ókorban
	X	Hadramawt

Hadikfalva
	M:  moldvai község Szucsava megyében
	Forrás:  gyal(649)
	T	Bukovina

Hadramaut
	F	közel-keleti hegység

Hadramawt
	T	Arab-félsziget
	X	Hadhramaut

Haemus
	M:  A Balkán-hegység ókori latin neve
	L	Balkán-hegység

Hága
	M:  Kormányzati központ
	H	`s-Gravenhage
		Den Haag
		Gravenhage
	F	főváros
	T	Dél-Holland
	X	Amszterdam

hágó
	M:  Vízválasztó gerinc fokozatos alacsonyodásával létrejött felszíni forma, amelyen út vezet át
	A	alpesi hágó
		balkán-hegységi hágó
		déli-kárpátoki hágó
		erdélyi-középhegységi hágó
		északi-kárpátoki hágó
		keleti-kárpátoki hágó
	T	hegység

Hagymáslápos
	Forrás:  gyal(132)
	T	Nagysomkúti járás
		Szatmár vármegye
	X	Kővár vidéke

Hahót
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Haifa
	LV	Haifa kerület
		Haifa város

Haifa kerület
	HV	Haifa
	T	Izrael
	P	Haifa város

Haifa város
	HV	Haifa
	T	Haifa kerület

HAINAUT TARTOMÁNY
	T	Belgium
	P	Mons

Haiti
	M:  Államformája köztársaság. Közigazgatási beosztás: 9 megye (département)
	F	közép-amerikai állam
	P	Port-au-Prince

hajdani kontinens
	F	Kontinens
	A	Angaria
		Atlantisz
		Fennoszarmácia
		Gondvanaföld
		Laurázia
		Laurencia
		Pangaea
		Philippina
		Serindia
		Sinia
	T	földfelszín

hajdani óceán
	F	óceán
	A	Iapetus-óceán
		Panthalassa
		Tethys

Hajdú kerület
	M:  1723-1876 között önálló közig-i egység volt
	Forrás:  gyal(495-494)hun(193)
	F	kiváltságos kerület
	T	Hajdúság
	P	hajdú város
	R	Hajdú vármegye
	X	Büdszentmihály
		hajdúk
		Hernádnémeti
		Nyírbátor
		Nyíregyháza
		Polgár
		Sajóhídvég
		Téglás
		Újfehértó

Hajdú vármegye
	M:  1876-tól átveszi a Hajdú Kerület közig. szerepét Debrecen székhellyel
	Forrás:  gyal(495)
	T	Hajdúság
		Magyarország 1876-1920 között
		Magyarország 1921-1938 között
		Magyarország 1938-1941(1944) között
	P	Balmazújváros
		Debrecen
		Egyek
		Földes
		Hajdúsámson
		Hajdúszovát
		Jászszentgyörgy
		Kaba helység
		Mikepércs
		Nádudvar
		Püspökladány
		Téglás
		Tetétlen
		Tiszacsege
	E	Hajdú kerület
		hajdú város
	X	hajdúk
		Hortobágy puszta
		Tiszántúl

hajdú város
	M:  1605-1791 között Szabolcs vármegyéhez tartoztak
	Forrás:  gyal(495)kf(105)
	H	Hajdúvárosok
	A	Hajdúböszörmény
		Hajdúdorog
		Hajdúhadház
		Hajdúnánás
		Hajdúszoboszló
		Vámospércs
	T	Hajdú kerület
	R	Hajdú vármegye

Hajdú-Bihar megye
	Forrás:  gyal(210-226)
	F	magyarországi megye
	T	Magyarország 1945(1949)-1983(1989) között
		Magyarország 1989-től
	P	Debrecen

Hajdúböszörmény
	Forrás:  gyal(495)hun(201-202)
	F	hajdú város

Hajdúdorog
	Forrás:  gyal(495)hun(201-202)
	F	hajdú város

Hajdúhadház
	Forrás:  gyal(495)hun(201-202)
	F	hajdú város

HAJDÚK
	Forrás:  kf(103-105)gyal(495)
	F	magyar népcsoport
	X	Hajdú kerület
		Hajdú vármegye
		Hajdúság

Hajdúnánás
	Forrás:  gyal(495)hun(201-202)
	F	hajdú város

Hajdúság
	Forrás:  gyal(495)kf(105)
	P	Hajdú kerület
		Hajdú vármegye
	X	hajdúk

Hajdúsámson
	M:  1876-ig Bihar vm-hez tartozott
	Forrás:  gyal(495)hun(193-200)
	T	Hajdú vármegye

Hajdúszoboszló
	Forrás:  gyal(495)hun(201-202)
	F	hajdú város

Hajdúszovát
	M:  1876-ig Szabolcs vm-hez tartozott
	Forrás:  gyal(495)hun(193-200)
	T	Hajdú vármegye

Hajdúvárosok
	Forrás:  gyal(495)
	L	hajdú város

Häjedalen
	T	Norrland

Hajógyári-sziget
	L	Óbudai-sziget

Hakaszföld
	T	Krasznojarszk terület
	P	Abakán

Halics
	M:  Orosz fejedelemség a 10-14. (1340-ig) században a Dnyeszter felső folyása mentén, az Északkeleti-Kárpátok előhegyeihez tartozó területeken
	H	Halics-Ladoméria
		Halics-Volhínia
		Halicsi Fejedelemség
	R	Galícia Fejedelemség

Halics-Ladoméria
	L	Halics

Halics-Volhínia
	L	Halics

Halicsi Fejedelemség
	L	Halics

Halifax
	T	Nova Scotia

Halikarnassos
	T	Caria

Halland
	T	Götaland

Halmágy
	Forrás:  gyal(101.586)
	T	Dél-Erdély
		Kőhalom szék
		Nagy-Küküllő vármegye
	X	szászmagyarok

Hälsingland
	T	Norrland

Hama tartomány
	T	Szíria

Hamadán kormányzóság
	T	Irán

Hamburg
	LV	Hamburg szövetségi állam
		Hamburg város

Hamburg szövetségi állam
	HV	Hamburg
	F	német történelmi államok
	T	Németország
	P	Hamburg város

Hamburg város
	HV	Hamburg
	T	Hamburg szövetségi állam

Häme
	H	Tavastehus
	T	Finnország

hammada
	M:  kősivatag
	L	kősivatag

Hammada-el-Hamra
	F	sziklasivatag
	T	Közép-Szahara

Hammersley-hegység
	F	nyugat-ausztráliai hegység
	T	Yilgarn-fennsík

Hampshire
	T	Délkelet-Anglia

Hampshirei-medence
	T	Angol-sziget

Hangaj
	F	belső-ázsiai hegység

Hangony
	Forrás:  hun(517)kf(67)
	T	Barkóság
		Gömör és Kishont vármegye
	P	Alsóhangony
		Felsőhangony

Hanka-tó
	F	ázsiai tó
	X	Kína
		Oroszország ázsiai része

Hannover
	LV	Hannover állam
		Hannover közigazgatási kerület
		Hannover város
		Hannover-ház

Hannover állam
	M:  1638-ban alakították ki
	H	Hannover Királyság
		Hannover Tartomány
		Hannover Választófejedelemség
	HV	Hannover
	F	német történelmi államok
	T	Poroszország
	R	Niedersachsen

Hannover Királyság
	M:  1814-1866 között
	L	Hannover állam

Hannover közigazgatási kerület
	M:  Alsó-Szászország déli-középső részén helyezkedik el
	HV	Hannover
	T	Niedersachsen
	P	Hannover város

Hannover Tartomány
	M:  1866-1945 között Poroszország része
	L	Hannover állam

Hannover Választófejedelemség
	M:  1692-1806 között
	L	Hannover állam

Hannover város
	HV	Hannover
	T	Hannover közigazgatási kerület

Hanság
	Forrás:  hun(317-319)
	T	Kisalföld
	X	Győr vármegye
		Moson vármegye
		Sopron vármegye

Hansági-főcsatorna
	F	magyarországi csatorna
		Szárazföldi csatorna

Hanti- és Manysiföld
	T	T`umen terület

Hapomai
	T	Nemuro

Har-Usz tó
	F	ázsiai tó
	X	Mongólia

Harangláb
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	T	Kis-Küküllő mente
		Kis-Küküllő vármegye

Harangod
	Forrás:  gyal(498)hun(609)
	H	Harangodi puszta
	T	Felföld
	P	Bekecs
		Kesznyéten
		Megyaszó
	X	Zemplén vármegye

Harangodi puszta
	Forrás:  gyal(498)kf(106)
	L	Harangod

Harare
	F	főváros
	T	Dél-Mashonaland

Haraszti
	Forrás:  kf(181)
	T	Verőce vármegye
	X	szlavóniai magyarok

Hardanger-fjord
	F	Fjord
	T	Északi-tenger
	X	Norvégia

Hardangervidda
	T	Skandináv-hegyvidék

Harer régió
	T	Etiópia

Harghita megye
	T	Románia

Hargita
	F	Keleti-Kárpátok

Hari
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	T	Alsó-Fehér vármegye
		Kis-Küküllő köze

Harkov terület
	T	Ukrajna

Harmadik Birodalom
	M:  Németország nem hivatalos neve 1933—1945 között (Möller van der Brucktól átvett nemzetiszocialista szóhasználat)
	M:  Németország nem hivatalos neve 1933-1945 között (Möller van der Brucktól átvett nemzetiszocialista szóhasználat)
	X	Német Birodalom

Harmadik világ
	L	fejlődő ország

Haró
	Forrás:  hun(817-821)kf(120-121)
	T	Hunyad
		Hunyad vármegye

Háromfalu
	Forrás:  gyal(511)kf(116)
	T	Hétfalu
	P	Pürkerec
		Tatrang
		Zajzon
	X	hétfalusi csángók

Háromszék
	M:  1876-tól a közig. szerepét átvette az ugyanolyan nevű vmegye
	Forrás:  hun(658)gyal(784)
	T	Székelyföld 1876-ig
	P	Alsóháromszék
		Felsőháromszék
		Miklósvár szék
	R	Háromszék vármegye
	X	székelyek
		Szépmező

Háromszék vármegye
	Forrás:  hun(659)gyal(499)
	T	Erdély 1876-1920 között
		Magyarország 1876-1920 között
		Magyarország 1938-1941(1944) között
		Székelyföld 1876-1920 között
	P	Árapatak
		Barót
		Erősd
		Hidvég
		Köpec
		Nagyajta
	E	Háromszék
	X	Barcaság
		Kézdiszéki Szentföld

Háromszéki-havasok
	F	Keleti-Kárpátok

Háromváros
	Forrás:  kf(107-108)
	T	Duna-Tisza köze
	P	Cegléd
		Kecskemét
		Nagykőrös
	X	Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye

Harrisburg
	T	Pennsylvania szövetségi állam

Hartford
	T	Connecticut szövetségi állam

Haryana
	T	India
	P	Chandigarh város

Harz
	F	Német-középhegyvidék
	P	Brocken

hasadékvölgy
	M:  Karsztos vidéken a barlangok, vízmosások beszakadása idézi elő
	F	folyóvölgy
	A	Tordai-hasadék

Haseke tartomány
	T	Szíria

Hasselt
	T	Limburg tartomány, Belg.

Hastings-hegység
	T	Új-angliai hegység

határ
	LV	államhatár
		falu
		határátkelőhely
		határérték

Határőrvidék
	M:  A Habsburg Birodalom azon területei, ahol a török kiőzése után külön katonai szervezetet építettek ki
	Forrás:  gyal(194)
	H	Katonai határőrvidék
	HV	Határsáv
	A	Bánsági határőrvidék
		Erdélyi határőrvidék
		horvátországi Határőrvidék
	T	Magyarorság 1723-1876 között
	E	gyepű
	X	vasfüggöny
	=	határőrség

Határsáv
	LV	államhatár
		határőrség
		Határőrvidék

Hátság
	M:  Síkságból kiemelkedő, alig tagolt dombvidék
	F	dombság

Hátsó-India
	L	Indokínai-félsziget

hátsó-indiai-szigetvilág
	L	Maláj-szigetvilág

Hátsó-Pomeránia
	L	Hinterpommern

Hátszeg-vidék
	Forrás:  gyal(501)hun(811-817)
	H	Hátszegi medence
	F	erdélyi történeti-néprajzi táj
	X	Hunyad vármegye

Hátszegi medence
	Forrás:  gyal(501)kf(108)
	L	Hátszeg-vidék

Haut-Zaire tartomány
	T	Zaire
	R	Felső-Zaire körzet

Haute-Normandie
	T	Franciaország

Havanna
	F	főváros
	T	La Habana tartomány

Havas-hegység
	L	Snowy mountains

Havasalföld
	Forrás:  kf(108-109)
	H	Havaselve
		Román-alföld
	HV	Oláhország
	F	alföld
	T	Balkán-félsziget
	P	Munténia
		Olténia
	R	Románia
	X	Moldva

Havaselve
	M:  Romániai táj a Kárpátok és a Duna között
	Forrás:  rnl14(674)kf(108-109)fnesz(I.576)
	L	Havasalföld

Havasrekettye
	Forrás:  gyal(541)
	T	Felszeg
		Kolozs vármegye
	X	Bánffyhunyadi járás
		mócok

Havasrogoz
	Forrás:  gyal(541)
	T	Felszeg
		Kolozs vármegye
	X	Bánffyhunyadi járás
		mócok

Hávord
	Forrás:  gyal(132)
	T	Nagysomkúti járás
		Szatmár vármegye
	X	Kővár vidéke

Hawaii
	LV	Hawaii szövetségi állam
		Hawaii-sziget

Hawaii szövetségi állam
	HV	Hawaii
	T	Egyesült Államok

Hawaii-sziget
	HV	Hawaii
	F	polinéziai sziget

Hawick
	L	Roxburgh

Hawkes bay tartomány
	T	Északi-sziget

Heard-sziget és McDonald-szigetek
	F	Ausztrália külbirtoka
		indiai-óceáni ausztráliai sziget

Hebei tartomány
	H	Hopej tartomány
	T	Kína

Hebron
	T	Judea

Héderfája
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	T	Kis-Küküllő mente
		Kis-Küküllő vármegye

Hedmark
	T	Kelet-Norvégia

hegy
	M:  A Föld felszínén a dombnál magasabb, terjedelmesebb és rendszerint meredekebb, kőzetekből felépülő magányos kiemelkedés
	T	hegység
	P	hegycsúcs
		hegyfok
		hegyláb
		hegyoldal

Hegyalatt
	Forrás:  kf(109-113)
	L	pozsonyi Hegyalja

Hegyalja
	Forrás:  kf(109-113)
	LV	aradi Hegyalja
		baranyai Hegyalja
		erdélyi Hegyalja
		mecseki Hegyalja
		pozsonyi Hegyalja
		Tokaj Hegyalja
		vasi Hegyalja

hegycsúcs
	A	afrikai hegycsúcs
		antarktiszi hegycsúcs
		ázsiai hegycsúcs
		dél-amerikai hegycsúcs
		észak-amerikai hegycsúcs
		európai hegycsúcs
	T	hegy

Hegyentúl
	Forrás:  gyal(192)kf(113)
	H	Hegyentúli járás
		Záhorie
	T	Felföld
	X	habánok
		Pozsony vármegye
		székelyek
		Trencsén vármegye

Hegyentúli járás
	Forrás:  gyal(192)kf(113)
	L	Hegyentúl

hegyfok
	HV	Fok
	T	hegy

Hegyföld
	Forrás:  kf(113-114)
	T	Dunántúl
	X	Baranya vármegye

Hegyhát
	Forrás:  kf(114-115)
	LV	baranyai Hegyhát
		borsodi Hegyhát
		Csonkahegyhát
		vasi Hegyhát

Hegyháti járás
	Forrás:  gyal(46)hun(376)kf(114)
	L	baranyai Hegyhát

Hegyi-Karabah
	L	Karabah

Hegyköz
	Forrás:  kf(115-116)
	LV	abaúji Hegyköz
		bihari Hegyköz
		borsodi Hegyköz

Hegyközcsatár
	Forrás:  gyal(506)kf(115)
	T	Bihar vármegye
		bihari Hegyköz

Hegyközkovácsi
	Forrás:  gyal(506)kf(115)
	T	Bihar vármegye
		bihari Hegyköz

Hegyközpályi
	Forrás:  gyal(506)kf(115)
	T	Bihar vármegye
		bihari Hegyköz

hegyközség
	F	falu

Hegyközszáldobágy
	Forrás:  gyal(506)kf(115)
	T	Bihar vármegye
		bihari Hegyköz

Hegyközszentimre
	Forrás:  gyal(506)kf(115)
	T	Bihar vármegye
		bihari Hegyköz

Hegyközszentmiklós
	Forrás:  gyal(506)kf(115)
	T	Bihar vármegye
		bihari Hegyköz

Hegyköztóttelek
	Forrás:  gyal(506)kf(115)
	T	Bihar vármegye
		bihari Hegyköz

Hegyközújlak
	Forrás:  gyal(506)kf(115)
	T	Bihar vármegye
		bihari Hegyköz

hegyláb
	T	hegy

hegylábi gleccser
	M:  Amikor a gleccser a hegylábi sík felszínen oldalirányban szétterül
	H	Piedmont-gleccser
	F	gleccser
	A	Bering-gleccser
		Malaspina-gleccser
	R	selfjég

hegylánc
	T	hegység

Hegymegett
	Forrás:  KSzN(8-9)
	L	Kis-Küküllő köze

hegyoldal
	T	hegy

hegység
	M:  Hegy, hegység, hegyvidék. Viszonylag nagy területű, zárt, de völgyekkel és medencékkel jól tagolt felszíniforma-együttes
	H&	hegyimentés
	A	afrikai hegység
		amerikai hegység
		ausztráliai hegység
		ázsiai hegység
		dombság
		európai hegység
		középhegység
		magashegység
		magyaroszági hegy
		óceániai hegység
		sarkvidéki hegység
		Vulkán
	T	domborzat
		hegységrendszer
	P	barlang
		Erdőöv
		fátlan öv
		fennsík
		gleccser
		hágó
		hegy
		hegylánc
		hegyszoros
		Hóöv
		moréna
	E	hegységképződés
	X	lavina
		völgy

hegységközi fennsík
	F	fennsík
	A	Altiplano
		Anatóliai-magasföld
		Colorado-fennsík
		Columbia-fennsík
		Mexikói-magasföld
		Nagy-medence
		Örmény-magasföld
		Tibeti-felföld
		Yukon-fennsík

hegységrendszer
	A	Eurázsiai-hegységrendszer
		Kaledóniai-hegységrendszer
		Pacifikus-hegységrendszer
		Variszkuszi-hegységrendszer
	T	szárazföld
	P	hegység

hegyszoros
	M:  Hegyvonulatot keresztben átvágó szűk, mély völgy
	F	endogén völgy
		szoros
	A	déli-kárpátoki szoros
		északi-kárpátoki szoros
		keleti-kárpátoki szoros
	T	hegység
	X	völgyszoros

Heidebauern
	Forrás:  hun(329)kf(98-99)
	X	Fenyér

Heideboden
	Forrás:  hun(329)
	L	Fenyér

Heiliges Römisches Reich
	L	Német-Római Birodalom

Héjjasfalva
	Forrás:  kf(81)
	T	Dél-Erdély
		Nagy-Küküllő vármegye

Hejlongjiang tartomány
	H	Hejlunkiang tartomány
	T	Kína

Hejlunkiang tartomány
	L	Hejlongjiang tartomány

Helena
	T	Montana szövetségi állam

Hellas
	L	ókori Görögország

Hellén Birodalom
	H	Nagy Sándor birodalma
	F	ókori állam
	P	Aigyptos tartomány
	R	Ptolemaida Birodalom
		Szeleukida Birodalom
	E	Perzsa Birodalom
	X	Macedonia

Hellenidák
	F	balkán-félszigeti hegység
	A	Olimposz-hegység
		Parnasszosz
		Pindosz-hegység
		Tajgetosz

Hellespontus
	T	Asiana dioecesis

Hellespontus-szoros
	L	Dardanellák

Helsinki
	T	Uusima

Henan tartomány
	H	Honan tartomány
	T	Kína

Heptanomis
	L	Közép-Egyiptom

Herat
	T	Afganisztán

Hercegszőlős
	Forrás:  kf(82)gyal(356)
	T	Baranya vármegye
		Drávaköz

Hercíniai hegységrendszer
	M:  Nevét a Harz latinos változatáról kapta
	L	Variszkuszi-hegységrendszer

Hercyniai-erdő
	L	Német-középhegyvidék

Heredia tartomány
	T	Costa Rica

Herefirdshire
	T	Welsh Marshes és Közép-Anglia nyugati része

Herepe
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	L	Magyarherepe

Herisau
	T	Ausserrhoden félkanton

Hermon
	LV	Hermon természetvédelmi terület
		Hermon-hegy
		Hermon-hegység

Hermon természetvédelmi terület
	HV	Hermon
	T	Hermon-hegység

Hermon-hegy
	HV	Hermon
	T	Hermon-hegység
	X	Sion-hegy2

Hermon-hegység
	HV	Hermon
	F	libanoni-hegységek
	P	Hermon természetvédelmi terület
		Hermon-hegy

Hermosillo
	T	Sonora

Hernád
	F	magyarországi folyó
	R	Sajó

Hernádnémeti
	Forrás:  gyal(494-495)
	T	Zemplén vármegye
	X	Hajdú kerület

Hernandarias
	T	Alto Paraná megye

Hernyék
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Herrera tartomány
	T	Panama

Herszon terület
	T	Ukrajna

Hertelendyfalva
	Forrás:  kf(53)
	T	Torontál vármegye
	X	aldunai székelyek

Hertfordshire
	T	Közép-Anglia

Hertogenbosch
	L	`s-Hertogenbosch

herulok területe
	M:  Keleti germán népcsoport területe, első ismert szállásterületük a Keleti-tener vidéke. A Nyugatrómai Birodalom romjain átmenetileg egyesítették a germán területeket
	F	germánok területe

Herzogenbusch
	L	`s-Hertogenbosch

Hesperia
	M:  Hispánia görög, költői neve. A görögök Iberia-nak is nevezték
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Britannica Hung., Ókori lexikon
	L	ókori Hispánia

Hessen
	M:  1567-ig önálló, egységes hercegség
	Forrás:  Britannica Hung., Brockhaus Encyklopädie
	F	német történelmi államok
	R	Hessen-Darmstadt
		Hessen-Kassel

Hessen szövetségi állam
	M:  1945-től úira önálló szövetségi állam
	Forrás:  Britannica Hung., Brockhaus Encyklopädie
	T	Németország
	P	Wiesbaden
	E	Hessen-Darmstadt
		Hessen-Nassau

Hessen-Darmstadt
	M:  A régi Hessen felosztásakor 1567-ben jött létre, s 1866 után egyszerűen csak Hessennnek nevezték
	Forrás:  Britannica Hung., Brockhaus Encyklopädie
	F	német történelmi államok
	P	Oberhessen
		Rheinhessen
		Starkenburg
	R	Hessen szövetségi állam
	E	Hessen

Hessen-Kassel
	M:  1567-ben jött létre, 1807-1815 között a Vesztfáliai Királyság része, majd 1867-ben Poroszország elfoglalja
	Forrás:  Britannica Hung., Brockhaus Encyklopädie
	H	Kurhessen
	F	német történelmi államok
	R	Hessen-Nassau
	E	Hessen

Hessen-Nassau
	M:  1867-ben jön létre
	Forrás:  Britannica Hung., Brockhaus Encyklopädie
	F	német történelmi államok
	T	Poroszország
	R	Hessen szövetségi állam
	E	Hessen-Kassel
		Nassau állam

Hesseni-hegyvidék
	F	Német-középhegyvidék

Hetés
	Forrás:  kf(116)
	T	Dunántúl
	X	Zala vármegye

Hétfalu
	Forrás:  gyal(357)
	H	Barcasági hétfalu
	T	Tízfalu
	P	Háromfalu
		Négyfalu
	X	Brassó vármegye

Hettia Birodalom
	M:  Kr. e. 1595-1200 között Kisázsiában
	Forrás:  Ókori lexikon, Pauly's Realencuclopaedia
	F	ókori állam

Heves megye
	F	magyarországi megye
	T	Magyarország 1945(1949)-1983(1989) között
		Magyarország 1989-től
	P	Eger
		Recsk
	E	Heves vármegye

Heves vármegye
	Forrás:  gyal(511)
	T	Magyarország 1876-1920 között
		Magyarország 1921-1938 között
		Magyarország 1938-1941(1944) között
		Tiszáninneni kerület
	P	Homok helység
		Pétervására
	R	Heves megye
	X	Barkóság
		Duna-Tisza köze
		Mátraalja
		nógrád-hevesi Erdőhát
		Palócföld

Heves-borsodi dombság
	F	dombság
	T	Felföld
	X	Bükk-hegység
		nógrád-hevesi Erdőhát

Hévíz
	M:  Hévíz település
	T	Zala megye
	=	Olthévíz
		termálvíz

Hidaka
	T	Hokkaido-sziget

Hidalgo
	T	Mexikó
	P	Pschuca de Soto

Hidalmási járás
	Forrás:  gyal(541)
	T	Kolozs vármegye
	X	Alszeg
		Argyas
		Drág
		Forgácskút
		Kalotaszeg
		Kispetri
		Lapupatak
		Magyarzsombor
		Nagypetri
		Tóttelke
		Váralmás

Hidden peak
	L	Gasherbrum

Hideg égöv
	L	Sarkvidék

hideg öv
	L	Sarkvidék

Hideg-Szamos
	R	Kis-Szamos
	=	Hidegszamos

Hidegszamos
	Forrás:  gyal(541)
	T	Alszeg
		Kolozs vármegye
	X	Gyalui járás
		mócok
	=	Hideg-Szamos

hidroszféra
	M:  A különböző halmazállapotú, összes természeti vizet magában foglaló földburokrész
	F	szervetlen szféra
	A	állóvíz
		felszín alatti víz
		folyóvíz
		gleccser
		jégtakaró
		tenger
	T	fizikai földrajz
	X	vízrajz

Hidvég
	Forrás:  gyal(357)
	T	Barcaság
		Háromszék vármegye

Hidzsász
	T	Arab-félsziget

Highlands
	L	Közép-Skócia északi része

Hiiraan körzet
	T	Szomália

Hiiumaa
	H	Dagö
	F	észak-európai sziget
	T	Észtország

Himachal Pradesh
	T	India
	P	Simla

Himalája
	F	belső-ázsiai hegység
	A	Himalája észak-déli vonulat
		Himalája kelet-nyugati vonulat
	T	Eurázsiai-hegységrendszer
	P	Annapurma
		Cho oyu
		Csomolungma
		Dhaulagiri
		Kanchendzönga
		Lhotse
		Makalu
		Manaslu
		Nanga Parbat
		Rongbuk-gleccser

Himalája észak-déli vonulat
	F	Himalája
	A	Alacsony-Himalája
		Elő-Himalája
		Magas-Himalája
		Transzhimalája

Himalája kelet-nyugati vonulat
	F	Himalája
	A	Asszámi-Himalája
		Kumáum-Himalája
		Nepáli-Himalája
		Pandzsábi-Himalája

Hims tartomány
	L	Homs tartomány, Szr.

Hindukus
	F	belső-ázsiai hegység
	T	Eurázsiai-hegységrendszer

Hindusztán
	L	Észak-indiai alföld

Hindusztáni-alföld
	L	Gangesz-alföldje

HINDUSZTÁNI-FÉLSZIGET
	H	Elő-india
	F	dél-ázsiai természeti táj
		félsziget
	T	Dél-Ázsia
	P	Dekkán
		Észak-indiai alföld
		Thar-sivatag

Hinterpommern
	H	Hátsó-Pomeránia
	T	Pommern

Híosz
	T	égei-tengeri sziget

Hippos
	T	Dekapolisz

Hirics
	Forrás:  gyal(691)
	T	Baranya vármegye
		Ormánság

Hirip
	Forrás:  gyal(130)kf(134)
	T	Krasznaköz
		Szatmár vármegye

Hirosima
	T	Chugoku-chiho

Hispania
	L	ókori Hispánia

Hispánia
	M:  A Pireneusi-félsziget főníciai eredetű latin elnevezése az ókorban, később Spanyolország latin neve. A rómaiak Kr.e. 206-ban foglalták el a karthágóiaktól.
	H:  A terület egészére vonatkozó általános munkák osztályozására használjuk.
	Forrás:  Britannica Hung., Ókori lexikon, Magyar nagylexikon
	A	középkori Hispánia
		ókori Hispánia
	T	Dél-Európa
	X	Pireneusi-félsziget

Hispania Citerior
	F	ókori Hispánia
	R	Hispania Tarraconensis

Hispania provincia
	F	ókori Hispánia
	T	Római Birodalom
	P	Baetica
		Lusitania
		Tarraconensis
	R	Hispaniae dioecesis

Hispania Tarraconensis
	F	ókori Hispánia
	R	Tarraconensis
	E	Hispania Citerior

Hispania Ulterior
	F	ókori Hispánia
	R	Baetica

Hispaniae dioecesis
	T	Nyugatrómai Birodalom
	P	Baetica
		Carthaginiensis
		Gallaecia
		Lusitania
		Mauretania Tingitana
		Tarraconensis
	R	nyugati gótok területe
	E	Hispania provincia
		ókori Hispánia

Hiyama
	T	Hokkaido-sziget

Hjargasz-tó
	F	ázsiai tó
	X	Mongólia

Hmelnickij terület
	T	Ukrajna
	E	Podólia

Hobart
	T	Tasmania szövetségi állam

Hodos
	Forrás:  gyal(698)kf(155-156)
	L	Őrihodos

Hóföld
	Forrás:  gyal(134.839)
	T	Szeben vármegye
		Újegyház szék

Hofstat
	Forrás:  gyal(519)kf(119)
	L	Hóstát

Hogoleu
	L	Chuuk

Hóhatár
	L	Hóöv

Hohenzollern
	LV	Hohenzollern Hercegség
		Hohenzollern-dinasztia

Hohenzollern Hercegség
	M:  Két. egykor önálló, 1849-től Poroszországhoz tartozó hercegség
	Forrás:  Brockhaus Encyclopädie, Britannica Hung.
	HV	Hohenzollern
	F	német történelmi államok
	T	Poroszország
	X	Hohenzollern-dinasztia

Hokkaido-sziget
	H	Yeso
	F	Japán-szigetek
	T	Japán
	P	Abashiri
		Hidaka
		Hiyama
		Iburi
		Ishikari
		Kamikawa
		Kushiro
		Nemuro
		Oshima
		Rumoi
		Shiribeshi
		Sorachi
		Soya
		Tokachi

Hokuriku-chiho
	T	Honshu-sziget

Hold
	H&	holdfogyatkozás
	F	égitest

Holland Antillák
	F	közép-amerikai sziget
	T	Hollandia
	P	Aruba

Holland Guayana
	L	Suriname

Holland Új-Guinea
	L	Nyugat-Irian

Holland-Marsch
	F	Közép-európai marsch

Holland-Timor
	L	Indonéz-Timor

Hollandia
	M:  Államformája alkotmányos monarchia
	F	Benelux állam
	P	Aruba
		Dél-Holland
		Drenthe
		Észak-Brabant
		Észak-Holland
		Flevoland
		Friesland
		Gelderland
		Groningen tartomány
		Holland Antillák
		Limburg tartomány, Holl.
		Overijssel
		Utrecht tartomány
		Zeeland
	E	Németalföld
	X	Ijssel-tó

Hollókő
	Forrás:  kf(79)
	T	Cserhát
		Nógrád vármegye
	X	palócok

Holomány
	Forrás:  gyal(134.839)
	T	Szeben vármegye
		Újegyház szék

Holstein Hercegség
	M:  Évszázadokon keresztül a dán királyok kormányozták, de a koarbeli német birodalom része maradt. 1815 után a Német Szövetséghez csatolták
	Forrás:  Brockhaus Encyclopädie, Britannica Hung.
	R	Schleswig-Holstein

Holsteini-svájc
	F	Közép-európai tóhátság

Holt-tenger
	F	ázsiai tó
	E	Jordán
	X	Izrael
		Jordánia

Holt-tenger vidéke
	F	mélyföld
	T	Szír-Jordán-árok

holtág
	F	folyóvíz
	X	vízrendezés

Holtmaros
	Forrás:  hun(716-718)mnl2(134)
	T	Felső-Marosmente
		Maros-Torda vármegye

homlokmoréna
	F	felszíni moréna
	R	végmoréna

Homok helység
	Forrás:  kf(118)
	T	Heves vármegye
	X	Pétervására

Homokmégy
	Forrás:  hun(169-170)kf(122-123)
	T	kalocsai Sárköz
		Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye

Homokomárom
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Homokság
	Forrás:  kf(118)
	T	Duna-Tisza köze

homoksivatag
	H	Erg
	F	sivatag
	A	Calanscio-homoksivatag
		Keleti-Erg
		Nefúd-sivatag
		Nyugati-Erg
		Rab-el-Háli

homoktölcsér
	X	sivatag

Homokvidék
	F	trópusi sivatag
	T	Nyugat-Ausztrál-tábla
	P	Gibson-sivatag
		Nagy-homoksivatag
		Nagy-Viktória sivatag

Homoród
	Forrás:  gyal(101.586)
	T	Kőhalom szék
		Nagy-Küküllő vármegye

Homoród mente
	Forrás:  kf(118)
	T	Székelyföld
	P	Homoródszentmárton
		Oklánd
		Székelydálya
	X	Udvarhely vármegye

Homoróddaróc
	Forrás:  gyal(101.586)
	T	Kőhalom szék
		Udvarhely vármegye

Homoródszentmárton
	Forrás:  kf(118)
	HV	Szentmárton
	T	Homoród mente
		Udvarhely vármegye

Homs
	LV	Homs tartomány, Lb.
		Homs tartomány, Szr.
		Homs város, Lb.
		Homs város, Szr.

Homs tartomány, Lb.
	HV	Homs
	T	Líbia
	P	Homs város, Lb.
		Leptis Magna

Homs tartomány, Szr.
	H	Hims tartomány
	HV	Homs
	T	Szíria
	P	Homs város, Szr.
		Tadmor

Homs város, Lb.
	HV	Homs
	T	Homs tartomány, Lb.

Homs város, Szr.
	HV	Homs
	T	Homs tartomány, Szr.
	E	Emesa

Honan tartomány
	L	Henan tartomány

Honduras
	M:  Hondurasi Köztársaság
	F	közép-amerikai állam
	P	Atlántida megye
		Bahía-szigetek
		Choluteca megye
		Colón megye
		Comayagua megye
		Copán megye
		Cortés megye
		El Paraíso megye
		Francisco Morazán megye
		Gracias a Dios megye
		Intibucá megye
		La Paz megye, Hond.
		Lempira megye
		Ocotepeque megye
		Olancho megye
		Santa Bárbara megye
		Valle megye
		Yoro megye
	X	Belize

Hongkong
	M:  Kína kiemelt körzete
	H	Hsziangkang
	T	Kína
	X	Nagy-Britannia

Hongzei-tó
	F	ázsiai tó
	X	Kína

Honiara
	F	főváros
	T	Salamon-szigetek

Honshu-sziget
	F	Japán-szigetek
	T	Japán
	P	Chubu-chiho
		Chugoku-chiho
		Hokuriku-chiho
		Kanto-Chiho
		Kinki-Chiho
		Ou-chiho
		Tokai-chiho
		Tosan-Chiho

Hont vármegye
	Forrás:  gyal(516)
	T	Dunáninneni kerület
		Magyarország 1876-1920 között
	P	Bakabánya
		Bát
		Bélabánya
		Ipolyság
		Korpona
		Selmecbánya
	R	Bars és Hont k. e. e. vármegye
	X	Felföld
		huntyiak
		Palócföld

HÓÖV
	H	Hóhatár
	T	hegység

Hopej tartomány
	L	Hebei tartomány

Hopok
	M:  Hegy és síterület az Alacsony-Tátrában
	F	európai hegycsúcs
	T	Alacsony-Tátra

Hor-al-Hammar
	L	Al Hammári-tó

Hordland
	T	Nyugat-Norvégia

Horgos
	Forrás:  gyal(821)kf(186)
	T	Csongrád vármegye
		Tiszamente

Horhos
	M:  Hegyoldali, vízmosta mélyedés
	F	fluviatilis völgy

Horka
	Forrás:  gyal(792.823)
	T	Lándzsásötfalu

Hormuzi-szoros
	F	tengerszoros
	X	Ománi-öböl
		Perzsa-öböl

Horog
	T	Badashán autonóm terület

Hortobágy
	LV	Hortobágy puszta
		Hortobágy völgye
		Hortobágy-folyó
		Hortobágyfalva
		szebeni Hortobágy-folyó

Hortobágy melléke
	Forrás:  gyal(518)kf(118-119)
	L	Hortobágy puszta

Hortobágy puszta
	M:  A Hortobágy-folyó két partján elterülő szikes legelő
	Forrás:  gyal(518)kf(118-119)
	H	Hortobágy melléke
	HV	Hortobágy
	T	Tiszántúl
	X	Hajdú vármegye
		Hortobágy-folyó

Hortobágy völgye
	M:  A Hortobágy-folyó völgye Nagy-Küküllő és Szeben vármegyében
	Forrás:  hun(823.826.829)
	H	szebeni Hortobágy
	HV	Hortobágy
	F	erdélyi történeti-néprajzi táj
	X	Szeben vármegye
		szebeni Hortobágy-folyó

Hortobágy-folyó
	M:  A Berettyó jobboldali mellékfolyója
	HV	Hortobágy
	R	Berettyó
	X	Hortobágy puszta

Hortobágyfalva
	Forrás:  gyal(780)
	HV	Hortobágy
	T	Dél-Erdély
		Szeben szék
		Szeben vármegye

Horvát tengerpart
	H	Dalmát tengerpart
	T	Horvátország
	X	Dalmácia

Horvát-szlavón társországok
	M:  az 1876-os közig. reform után 1920-ig
	Forrás:  gyal(204)
	H	Horvát-Szlavónoszág
	T	Magyarország 1876-1920 között
	P	Belovár-Körös vármegye
		Lika-Korbava vármegye
		Modrus-Fiume vármegye
		Pozsega vármegye
		Szerém vármegye
		Varasd vármegye
		Verőce vármegye
		Zágráb vármegye
	R	Horvátország
	E	Szlavónia

Horvát-Szlavónoszág
	L	Horvát-szlavón társországok

Horvátország
	M:  Az 1723-1876 közötti magyar, és az 1992 utáni közigazgatás szerint. Közigazgatási beosztás: 20 megye (zupanije) és a főváros
	H:  1920—1992.01.15-ig lásd "Jugoszlávia". Horvátország térben és időben átfogó tárgyalása (pl. történelme) esetén is használandó
	H:  1920-1992.01.15-ig lásd "Jugoszlávia". Horvátország térben és időben átfogó tárgyalása (pl. történelme) esetén is használandó
	Forrás:  gyal(193)
	F	balkáni állam
	T	Balkán
		Magyarorság 1723-1876 között
	P	Brac
		Cres
		Dalmácia
		Horvát tengerpart
		horvátországi magyar irodalom
		horvátországi magyarság
		Hvar
		Körös vármegye
		Krk
		Mljet
		Muraköz
		Rab-sziget
		Rijeka
		Susak
		Varasd vármegye
		Zágráb vármegye
	E	Horvát-szlavón társországok
		Jugoszlávia
	X	Kárpát-medence

horvátországi Határőrvidék
	M:  1699/1702-1869 közötti osztrák katonai közigazgatási egység
	F	Határőrvidék

Hosdát
	Forrás:  hun(817-821)kf(120-121)
	T	Hunyad
		Hunyad vármegye

Hosszúfalu
	Forrás:  gyal(357)
	T	Barcaság
		Brassó vármegye
		Négyfalu

Hosszúmező
	Forrás:  gyal(626)rnl13(378)
	F	királyi szabadalmazott bányaváros
		Koronaváros
	T	Máramaros vármegye

Hosszúrét
	Forrás:  hun(611-612)kf(72)
	T	Bodrogköz

Hosszúvölgy
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Hóstát
	M:  a kertes külvárosok neve a 16-17. században
	Forrás:  gyal(519)kf(119)
	H	Hofstat
		Hóstya
	T	Kolozsvár
	X	hóstátiak

Hóstya
	Forrás:  gyal(519)kf(119)
	L	Hóstát

Hottó
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Howland-sziget
	T	Amerikai csendes-óceáni-szigetek

Höltövény
	Forrás:  gyal(357)
	T	Barcaság
		Brassó vármegye

Hövej
	Forrás:  kf(150-151)
	T	Sopron vármegyei nagyerdő

Hövszgöl-tó
	H	Chövszgöl Núr
		Hubszugul
	F	ázsiai tó
	X	Mongólia

Hpaan
	T	Karen szövetségi állam

Hsziangkang
	L	Hongkong

Hszincsiang
	L	Xinjiang nagytáj

Hszincsiang-ujgur autonóm terület
	L	Xinjiang uygur zizhiqu

Huambo tartomány
	T	Angola

Huancavelica megye
	F	Középső igazgatási területek
	T	Peru

Huanuco megye
	F	Középső igazgatási területek
	T	Peru

Hubei tartomány
	H	Hupej tartomány
	T	Kína

Hubszugul
	L	Hövszgöl-tó

Hudson-folyó
	F	észak-amerikai folyó
	X	Atlanti-óceán

Hudson-öböl
	F	intrakontinentális beltenger
	T	Atlanti-óceán
	X	Albany folyó
		Churchill-folyó
		Nelson-folyó

Huehuetenango megye
	T	Guatemala

Hulla tartomány
	T	Angola

Hulun-tó
	H	Dalaj-tó
	F	ázsiai tó
	X	Kína

Hunan tartomány
	T	Kína

Hunedoara megye
	T	Románia

hunok területe
	F	barbár népek területe
	X	hunok

Hunyad
	Forrás:  hun(817-821)
	F	erdélyi történeti-néprajzi táj
	P	Alpestes
		Bácsi
		Haró
		Hosdát
		Lozsád
		Nagyrápolt
		Rákosd
		Szászváros
	X	Hunyad vármegye

Hunyad vármegye
	M:  Az 1877. I. tc. kiegészíti Zaránd vármegye egy részével
	Forrás:  hun(659)gyal(521)
	T	Erdély 1876-1920 között
		Magyarok földje
		Magyarország 1876-1920 között
	P	Alpestes
		Bácsi
		Csernakeresztúr
		Déva
		Haró
		Hosdát
		Körösbánya
		Lozsád
		Nagyrápolt
		Rákosd
		Szászváros
		Sztrigyszentgyörgy
		Vajdahunyad
	E	Zaránd vármegye
	X	Bányaság
		Dél-Erdély
		Hátszeg-vidék
		Hunyad
		hunyadi Erdőhát
		Kenyérmező

hunyadi Erdőhát
	Forrás:  gyal(440)
	H	Erdőhátság
	HV	Erdőhát
	T	Bánság
	X	Hunyad vármegye

Hupej tartomány
	L	Hubei tartomány

Huron-tó
	F	észak-amerikai tó
	X	Kanada

Húsvét-sziget
	F	polinéziai sziget
	T	Chile

Huszt
	Forrás:  gyal(626)rnl13(378)
	F	királyi szabadalmazott bányaváros
		Koronaváros
	T	Máramaros vármegye

Hvar
	F	adriai-tengeri sziget
	T	Horvátország

Hyderabad
	T	Andhra Pradesh

Hyrcania
	LV	Hyrcania történeti táj
		Hyrcania város
		Hyrcania-folyó
		Hyrcanum mare

Hyrcania történeti táj
	M:  A Kaszpi-tengertől délkeletre fekvő terület ókori neve
	M:  Része volt a Méd, a Perzsa, a Szeleukida, a Parthus Birodalomnak
	H	Varkana
	HV	Hyrcania
	F	Asia Meridionalis Centralis
		Medeo-Perzsia
	P	Zadrakarta

Hyrcania város
	M:  Strabon szerint nevét onnan kapta, hogy a perzsák hyrcaniaiakat telepítettek oda
	HV	Hyrcania
	T	Lydia

Hyrcania-folyó
	HV	Hyrcania
	X	Hyrcanum mare

Hyrcanum mare
	M:  Cyrenei Eratosthenes Geographika c. művében nevezte így először
	H	Hyrkaniosz pontosz
		Mare hyrcanum
	HV	Hyrcania
	R	Kaszpi-tenger
	X	Hyrcania-folyó

Hyrkaniosz pontosz
	L	Hyrcanum mare

Ialomita megye
	T	Románia

Ialysos
	T	kisázsiai Pentapolisz

Iapetus-óceán
	F	hajdani óceán

Iasi megye
	T	Moldva
		Románia
	P	Iasi város

Iasi város
	H	Jászvásár
	T	Iasi megye

Ibadan
	T	Oyo szövetségi állam

Iberia
	M:  A mai Grúzia területe. Perzsául Gurg, ebből Georgia, s végül a ma használatos Grúzia
	F	Asia Septentrionalis Occidentalis

Ibériai-félsziget
	L	Pireneusi-félsziget

Ibériai-hegység
	F	pireneusi-félszigeti hegység
	T	Pireneusi-félsziget

Ibiza
	T	Pityúzok

Iborfia
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Ibrány
	Forrás:  ROM(58)
	T	Rétköz
		Szabolcs vármegye

Iburi
	T	Hokkaido-sziget

Ica megye
	F	Középső igazgatási területek
	T	Peru

Iconium
	L	Ikonion

Idaho szövetségi állam
	T	Egyesült Államok
	P	Boise

Idlib tartomány
	T	Szíria

Idumea
	T	Palesztina
	R	Nabatea
	E	Arabia satrapia

Igal
	Forrás:  kf(138)
	T	Külső-Somogy
		Somogy megye
		Somogy vármegye

Ígéret földje
	M:  A bibliai Kánaán, ill. Palesztina
	L	Palesztina

Igló
	Forrás:  gyal(194.792)
	F	királyi szabadalmazott bányaváros
		szepesi város
	T	Szepes vármegye

Ijssel-tó
	F	európai tó
	X	Hollandia

Ikeja
	T	Lagos szövetségi állam

Ikonion
	H	Iconium
	T	Galatia
	R	Konya

Ilám kormányzóság
	T	Irán

Ile-de France
	T	Franciaország
	P	Párizs

Ilion
	L	Troia

Illenbák
	Forrás:  gyal(134.839)
	T	Szeben vármegye
		Újegyház szék

Illencfalva
	Forrás:  kf(450)
	L	Lukaillencfalva

Illésfalva
	Forrás:  gyal(194.792)
	F	szepesi város
	T	Szepes vármegye

Illiamna-tó
	F	észak-amerikai tó

Illinois
	LV	Illinois szövetségi állam
		Illinois-folyó

Illinois szövetségi állam
	HV	Illinois
	T	Egyesült Államok
	P	Springfield

Illinois-folyó
	HV	Illinois
	R	Mississippi-folyó

Illye
	Forrás:  gyal(60-61)
	T	Bihar vármegye
		bihari Mezőség

Illyria
	F	Europa Meridionalis Orientalis

Illyricum
	L	Dalmatia

Ilorin
	T	Kwara szövetségi állam

Ilubabor régió
	T	Etiópia

Imbabura tartomány
	T	Ecuador

Imo szövetségi állam
	T	Nigéria
	P	Owerri

Imphal
	T	Manipur

Inaktelke
	Forrás:  gyal(541)
	T	Kolozs vármegye
		Nádasmente
	X	Nádasmenti járás

Inari
	F	európai tó
	X	Finnország

Incshon tartomány
	M:  Tartományi jogú város
	T	Koreai Köztársaság

Independencia tartomány
	T	Dominikai Köztársaság

India
	F	dél-ázsiai állam
	P	Andaman- és Nicobar-szigetek
		Andhra Pradesh
		Arunachai Pradesh
		Assam
		Bihar szövetségi állam
		Chandigarh szövetségi terület
		Dadra és Nagar haveli
		Daman és Diu
		Delhi szövetségi terület
		Dzsamu és Kasmír
		Goa
		Gujarat
		Haryana
		Himachal Pradesh
		Karnataka
		Kerala
		Lakshadweep
		Madhya Pradesh
		Maharashtra
		Manipur
		Meghalaya
		Mizoram
		Nagaland
		Orissa
		Pondicherry szövetségi terület
		Punjab
		Rajasthan
		Sikkim
		Tamil Nadu
		Tripura
		Uttar Pradesh
		West Bengal
	X	Chilka-tó
		Kanchendzönga
		Nanga Parbat

India satrapia
	T	Perzsa Birodalom

Indiai-óceán
	F	óceán
	P	Andaman-tenger
		Arab-tenger
		Bengál-öböl
		Brit Indiai-óceáni terület
		Szomáliai-öböl
		Zanzibár-csatorna
	X	Jubba
		Limpopo
		Maputo-folyó
		Murray-Darling
		Rovuma
		Shabeelle
		Szunda-szoros
		Zambezi

indiai-óceáni afrikai sziget
	F	afrikai sziget
	A	Amirante-szigetek
		Comore-szigetek
		Madagaszkár-sziget
		Mafia-sziget
		Mauritius
		Mayotte
		Pemba-sziget
		Réunion
		Seychelle-szigetek
		Zanzibár-sziget

indiai-óceáni ausztráliai sziget
	F	ausztráliai sziget
	A	Ashmore- és Cartier-szigetek
		Heard-sziget és McDonald-szigetek
		Karácsony-sziget
		Kókusz (Keeling)-szigetek
	X	Ausztrália

INDIANA SZÖVETSÉGI ÁLLAM
	T	Egyesült Államok
	P	Indianapolis

Indianapolis
	T	Indiana szövetségi állam

Indigirka
	F	észak-ázsiai folyó
	X	Jeges-tenger

Indokínai-félsziget
	H	Hátsó-India
	F	délkelet-ázsiai természeti táj
		félsziget
	P	Irrawaddy-medence
		Kambodzsai-alföld
		Khorat-fennsík
		Mekong-delta
		Shan-fennsík
		Thaiföldi-medence
		Tonkini-felföld
		Vietnami-hegység
		Vörös-folyó völgye

Indonéz-Timor
	M:  1946-tól Indonézia tartománya
	H	Holland-Timor
	T	Timor és a szomszédos szigetek
	P	Kupang

Indonézia
	M:  Közigazgatási beosztás: 24 tartomány (propinsi), 1 fővárosi kerület, 1 városi kerület
	F	délkelet-ázsiai állam
	P	Kis-Szunda-szigetek
		Maluku-szigetek
		Nagy-Szunda-szigetek
		Új-Guinea tartomány
	X	Toba-tó
		Towuti-tó

Indus
	F	dél-ázsiai folyó
	X	Arab-tenger

Indus-alföld
	F	Észak-indiai alföld

Ingovány
	L	mocsár

Ingusföld
	T	Észak-Kaukázus és az Alsó-Don vidéke

Inhambane tartomány
	T	Mozambik

Innerrhoden félkanton
	T	Appenzell kanton
	P	Appenzell város

Innsbruck
	T	Tirol

Insulae
	M:  A görög szigetvilág Kréta szigete nélkül
	T	Asiana dioecesis
	X	Graeciae insulae

Insulae Septentrionales
	T	Graeciae insulae

Intendancias
	T	Kolumbia

interkontinentális beltenger
	M:  Földrészek között elhelyezkedő beltenger
	F	beltenger
	A	Ádeni-öböl
		Amerikai-földközi-tenger
		Ausztrál-ázsiai-földközi-tenger
		Égei-tenger
		Fekete-tenger
		Földközi-tenger
		Jeges-tenger
		Márvány-tenger
		Vörös-tenger

Internum mare
	L	Földközi-tenger

Intestinum mare
	L	Földközi-tenger

Intibucá megye
	T	Honduras

intrakontinentális beltenger
	M:  Egy földrész megsülyedt testébe ékelődnek be, gyakran nincs külön medencéjük
	F	beltenger
	A	Adriai-tenger
		Azovi-tenger
		Balti-tenger
		Fehér-tenger
		Hudson-öböl
		Japán-tenger
		Perzsa-öböl

Inverness
	T	Közép-Skócia északi része

Inyanga-hegység
	F	dél-afrikai hegység

Ionia
	F	Asia Minor Occidentalis
		ókori Görögország
	P	Ephesos
		Magnesia ad Meandrum
		Smyrna

Ionia satrapia
	T	Perzsa Birodalom

ionoszféra
	T	atmoszféra
	X	visszaverődés

Iowa szövetségi állam
	T	Egyesült Államok
	P	Des Moines

Ipoh
	T	Perak

Ipoly
	F	magyarországi folyó
	R	Duna

Ipolyság
	T	Hont vármegye
		Nógrád és Hont k. e. e. vármegye

Ír-alföld
	F	alföld
	T	Ír-sziget
	P	Moher-sziklák

Ír-sziget
	F	nyugat-európai sziget
		nyugat-európai természeti táj
	P	Antrim-plató
		Donegal-hegység
		Ír-alföld
		Kerry-hegység
		Mourne-hegység
		Wicklow-hegység

Ír-szigeti hegység
	F	európai hegység
	A	Donegal-hegység
		Kerry-hegység
		Mourne-hegység
		Wicklow-hegység

Ír-tenger
	F	peremtenger
	T	Atlanti-óceán

Irak
	M:  Államformája köztársaság. Közigazgatási beosztás: 15 kormányzóság (muhafazat) és 3 autonóm régió
	F	közel-keleti állam
	P	Bagdad
		Bászra
		Moszul
	X	Al Hammári-tó
		Sadiyah-tó

Irán
	H&	Közép-Kelet
	F	közel-keleti állam
	P	Bakhtiari kormányzóság
		Beludzsisztán tartomány
		Boyer ahmadi-ye kormányzóság
		Fars tartomány
		Gilán tartomány
		Hamadán kormányzóság
		Ilám kormányzóság
		Iszfahán tartomány
		Kelet-Azerbaidzsán tartomány
		Kerman tartomány
		Kermanshahan tartomány
		Khoraszán tartomány
		Khuzisztán tartomány
		Kurdisztán tartomány
		Lorestan kormányzóság
		Masanderan tartomány
		Nyugat-Azerbaidzsán tartomány
		Perzsa-öböl tartomány
		Semnan kormányzóság
		Teherán tartomány
		Yazd kormányzóság
		Zanján kormányzóság
	E	Perzsia
	X	Ararát-síkság
		Kaszpi-tenger
		Közel-Kelet
		Namak-tó
		Urmia-tó

Iráni-felföld
	F	közel-keleti hegység

Iráni-medencevidék
	F	közel-keleti természeti táj
	P	Afgán-medence
		Perzsa-medence

Irbeni-szoros
	F	tengerszoros
	X	Észak-Európa

Irian barat
	L	Nyugat-Irian

Irkutszk terület
	T	Szibéria közigazgatási terület
	P	Uszt-ordinszkiji Burjátföld

Irminger-tenger
	F	peremtenger
	T	Atlanti-óceán

Írország
	F	nyugat-európai állam
	P	Carlow grófság
		Cavan grófság
		Clare grófság
		Cork grófság
		Donegal grófság
		Dublin grófság
		Galway grófság
		Kerry grófság
		Kildare grófság
		Kilkenny grófság
		Laois grófság
		Leitrim grófság
		Limerick grófság
		Longford grófság
		Louth grófság
		Mayo grófság
		Meath grófság
		Monaghan grófság
		Offaly grófság
		Roscommon grófság
		Sligo grófság
		Tipperary grófság
		Waterford grófság
		Westmeath grófság
		Wexford grófság
		Wicklow grófság

Irrawaddy
	F	délkelet-ázsiai folyó
	X	Andaman-tenger

Irrawaddy-medence
	F	földfelszíni medence
	T	Indokínai-félsziget

Irtisz
	R	Ob

Ischia
	F	dél-európai sziget
	T	olasz szigetek

Ishikari
	T	Hokkaido-sziget

Islamabad
	L	Iszlamabád

Island-tó
	F	észak-amerikai tó
	X	Kanada

Islas de Pinos
	T	Kuba

Ismailia
	LV	Ismailia kormányzóság
		Ismailia város

Ismailia kormányzóság
	HV	Ismailia
	T	Egyiptom
	P	Ismailia város
	X	Szuezi-csatorna

Ismailia város
	H	Al Isma`liya
		El-Isma`iliya
	HV	Ismailia
	T	Ismailia kormányzóság

Isonzo
	F	európai folyó
	X	Adriai-tenger

Ispánk
	Forrás:  gyal(698)kf(155-156)
	T	Alsóőrség
		Vas vármegye

Isszik-Kul
	H	Iszik-Köl
	F	ázsiai tó
	X	Kirgizisztán

Istensegits
	M:  moldvai település Szucsava megyében
	Forrás:  gyal(649)
	T	Bukovina

Isthmos Korinthou
	L	Korinthoszi-csatorna

Istranca-hegység
	F	balkán-félszigeti hegység

Istvánháza
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	T	Alsó-Fehér vármegye
		Kis-Küküllő köze

Iszfahán
	LV	Iszfahán tartomány
		Iszfahán város

Iszfahán tartomány
	HV	Iszfahán
	T	Irán
	P	Iszfahán város

Iszfahán város
	HV	Iszfahán
	T	Iszfahán tartomány

Iszik-Köl
	L	Isszik-Kul

Iszlamabád
	H	Islamabad
	F	főváros
	T	Nyugat-Punjab

Isztambul
	T	Márvány-tengeri régió
		Oszmán-Török Birodalom
	E	Konstantinápoly

Italia
	L	ókori Itália

Itália
	M:  Történelmi régió, lényegében az Appennini-félsziget területe. A fogalom az ókorban fokozatosan bővült. A Kr.u-i 3. században  Szardínia, Korzika, Szicília és a mai Észak-Olaszország is hozzá tartozott.
	H:  A történeti régiót egészében tárgyaló, időben és tárgyában általános munkák osztályozására használjuk.
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Britannica Hung., Ókori lexikon
	A	középkori Itália
		ókori Itália
		újkori Itália
	T	Dél-Európa
	X	Appennini-félsziget

Italia Annonaria
	F	ókori Itália
	T	Italia dioecesis
	P	Alpes Cottiae
		Flaminia
		Liguria et Aemilia
		Rhaetia
		Tuscia et Annonaria
		Venetia et Histria

Italia dioecesis
	F	ókori Itália
	T	Nyugatrómai Birodalom
	P	Italia Annonaria
		Italia Suburbicaria
	E	Italia provincia

Italia Meridionalis
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Britannica Hung., Ókori lexikon
	F	ókori Itália

Italia provincia
	F	ókori Itália
	T	Római Birodalom
	P	Aemilia
		Alpes Cottiae
		Alpes Graiae et Poeninae
		Alpes Maritimae
		Apulia et Calabria
		Brutium
		Corsica
		Etruria
		Gallia Cisalpina
		Graecia Magna
		Latium et Campania
		Liguria
		Lucania
		Picenum
		Samnium
		Sardinia
		Sicilia
		Umbria
		Venetia et Histria
	R	Italia dioecesis

Italia Suburbicaria
	F	ókori Itália
	T	Italia dioecesis
	P	Apulia et Calabria
		Brutium
		Campania
		Corsica
		Picenum
		Samnium
		Sardinia
		Sicilia
		Tuscia et Umbria
		Valeria

Itanagar
	T	Arunachai Pradesh

Itapúa megye
	T	Paraguay

Iturea
	T	Palesztina
	P	Caesarea Philippi

Ivácskó
	Forrás:  gyal(130)kf(134)
	T	Krasznaköz
		Szatmár vármegye

Ivano-Frankovszk terület
	T	Ukrajna
	E	Kelet-Galícia

Ivanovo terület
	T	Központi vidék a Feketeföld kivételével

Iza
	R	Tisza

Izabal megye
	T	Guatemala

Izland
	M:  Állam. Közigazgatási beosztás: 23 körzet (sysla)
	F	észak-európai állam
	P	Reykjavik
		Surtsey
	X	Izland szigete
		izlandi irodalom
		izlandi nyelv
		skandináv állam

Izland szigete
	F	észak-európai sziget
	P	izlandi jégtakaró
	X	Eyja-fjord
		Faxaflói
		Izland

izlandi jégtakaró
	F	jégsivatag
		szárazföldi jégtakaró
	T	Izland szigete

izlandi természeti táj
	F	észak-európai természeti táj

Izmir
	T	Égei-tengeri régió
		Izmir történelmi tartomány
	E	Szmirna

Izmir történelmi tartomány
	P	Izmir
	R	Égei-tengeri régió

Izrael
	H	`Erec Izrael
		Dávid és Salamon királysága
		Izrael Királyság
		Jehud
		Júda Királyság
		Zsidó Királyság
	F	közel-keleti állam
		ókori állam
	P	Déli kerület
		Északi kerület
		Haifa kerület
		Jeruzsálem kerület
		Központi kerület, Izr.
		Tel Aviv kerület
	E	Palesztina
	X	cionizmus
		Genezáreti-tó
		Holt-tenger
		izraeli irodalom
		judaisztika
		palesztin irodalom
		Palesztin Önkormányzati Területek

Izrael Királyság
	M:  Kr. e. 721-ben II. Sarukin asszír király elfoglalja Izraelt
	L	Izrael

Izsevszk
	T	Udmurtföld

Jabalcsa
	Forrás:  hun(245)
	L	Krassóalmás

Jablonovij-hegység
	F	észak-ázsiai hegység

Jablunkai-hágó
	F	északi-kárpátoki hágó

Jackson
	T	Mississippi szövetségi állam

Jaipur
	T	Rajasthan

Jajcai bánság
	M:  1528-ban teljesen török uralom alá kerül
	Forrás:  gyal(134)
	F	bánságok
	E	Boszniai bánság

Jakarta
	H	Dzsakarta
	F	főváros
	T	Jáva

Jákóhalma
	Forrás:  gyal(534-535)
	T	Jász-Nagykun-Szolnok vármegye
		Jászság

Jákótelke
	Forrás:  gyal(541)
	T	Felszeg
		Kolozs vármegye
	X	Bánffyhunyadi járás

Jakutföld
	T	Szibéria közigazgatási terület
	P	Jakutszk

Jakutszk
	T	Jakutföld

Jalapa enríquez
	T	Veracruz

Jalapa megye
	T	Guatemala

Jalingo
	T	Taraba szövetségi állam

Jalisco
	T	Mexikó
	P	Guadalajara

Jamaica
	M:  Államformája alkotmányos monarchia. Közigazgatási beosztás: 14 egyházkerület (parish)
	F	közép-amerikai állam
	P	Kingston

Jamali nyenyecföld
	T	T`umen terület

Jammu and Kashmir
	L	Dzsamu és Kasmír

Jämtland
	T	Norrland
		Skandináv-hegyvidék

Jan Mayen
	L	Svalbard

Jangce
	F	távol-keleti folyó
	X	Kelet-kínai-tenger

János-hegy
	F	magyaroszági hegy
	T	Budai-hegység

Jánosháza
	Forrás:  gyal(551)hun(358)
	T	Kemenesalja
		Vas vármegye

Jánoshida
	Forrás:  gyal(534-535)
	T	Jász-Nagykun-Szolnok vármegye
		Jászság

Japán
	H	Nippon
	F	távol-keleti állam
	P	Hokkaido-sziget
		Honshu-sziget
		Kyushu-sziget
		Ryukyu-szigetek
		Shikoku-sziget
	X	Biwa-tó
		sintoizmus

Japán-szigetek
	F	ázsiai sziget
		távol-keleti természeti táj
	A	Hokkaido-sziget
		Honshu-sziget
		Kyushu-sziget
		Ryukyu-szigetek
		Shikoku-sziget

Japán-tenger
	M:  Vegyes típusú tenger, megítélésében megoszlanak a vélemények
	F	intrakontinentális beltenger
		peremtenger
	T	Csendes-óceán

Japurá
	R	Amazonas-folyó

JÁRÁS
	F	közigazgatási terület

Jaroszlav terület
	T	Központi vidék a Feketeföld kivételével

Jarvis-sziget
	T	Amerikai csendes-óceáni-szigetek

Jász-kun kerületek
	Forrás:  gyal(534-535)
	P	Jászság
		Kiskunság
		Nagykunság

Jász-Nagykun-Szolnok vármegye
	Forrás:  gyal(535)
	T	Magyarország 1876-1920 között
		Magyarország 1921-1938 között
		Magyarország 1938-1941(1944) között
	P	Alattyán
		Csépa
		Jákóhalma
		Jánoshida
		Jászalsószentgyörgy
		Jászapáti
		Jászárokszállás
		Jászberény
		Jászdózsa
		Jászfelsőszentgyörgy
		Jászfényszaru
		Jászkisér
		Jászladány
		Jásztelek
		Karcag
		Kisújszállás
		Kunhegyes
		Kunmadaras
		Kunszentmárton
		Pusztamonostor
		Szelevény
		Tiszainoka
		Tiszakürt
		Tiszasas
		Tiszaug
		Túrkeve
	X	Duna-Tisza köze
		Jászság
		Nagykunság
		Tiszazug

Jászalsószentgyörgy
	Forrás:  gyal(534-535)
	T	Jász-Nagykun-Szolnok vármegye
		Jászság

Jászapáti
	Forrás:  gyal(534-535)
	T	Jász-Nagykun-Szolnok vármegye
		Jászság

Jászárokszállás
	Forrás:  gyal(534-535)
	T	Jász-Nagykun-Szolnok vármegye
		Jászság

Jászberény
	Forrás:  gyal(534-535)
	T	Jász-Nagykun-Szolnok vármegye
		Jászság

Jászdózsa
	Forrás:  gyal(534-535)
	T	Jász-Nagykun-Szolnok vármegye
		Jászság

Jászfelsőszentgyörgy
	Forrás:  gyal(534-535)
	T	Jász-Nagykun-Szolnok vármegye
		Jászság

Jászfényszaru
	Forrás:  gyal(534-535)
	T	Jász-Nagykun-Szolnok vármegye
		Jászság

Jászkisér
	Forrás:  gyal(534-535)
	T	Jász-Nagykun-Szolnok vármegye
		Jászság

Jászladány
	Forrás:  gyal(534-535)
	T	Jász-Nagykun-Szolnok vármegye
		Jászság

Jászmihálytelek
	Forrás:  gyal(534-535)
	L	Jásztelek

Jászó
	Forrás:  gyal(355)
	F	egyházi földesúri bányaváros
	T	Abaúj-Torna vármegye

Jászság
	Forrás:  gyal(534-535)
	F	kiváltságos kerület
	T	Duna-Tisza köze
		Jász-kun kerületek
	P	Alattyán
		Jákóhalma
		Jánoshida
		Jászalsószentgyörgy
		Jászapáti
		Jászárokszállás
		Jászberény
		Jászdózsa
		Jászfelsőszentgyörgy
		Jászfényszaru
		Jászkisér
		Jászladány
		Jásztelek
		Pusztamonostor
	X	Jász-Nagykun-Szolnok vármegye
		jászok

Jászszentgyörgy
	M:  1876-ig Szabolcs vm-hez tartozott
	Forrás:  gyal(495)hun(193-200)
	T	Hajdú vármegye

Jásztelek
	Forrás:  gyal(534-535)
	H	Jászmihálytelek
	T	Jász-Nagykun-Szolnok vármegye
		Jászság

Jászvásár
	L	Iasi város

Jáva
	T	Nagy-Szunda-szigetek
	P	Jakarta

Jáva-tenger
	T	Ausztrál-ázsiai-földközi-tenger
	X	Szunda-szoros

Jávorfalu
	Forrás:  gyal(132)
	T	Nagysomkúti járás
		Szatmár vármegye
	X	Kővár vidéke

Jávornik-hegység
	F	Északnyugati-Kárpátok

Jeder
	Forrás:  gyal(132)
	T	Nagysomkúti járás
		Szatmár vármegye
	X	Kővár vidéke

Jefferson city
	T	Missouri szövetségi állam

Jégár
	L	gleccser

Jegenye
	Forrás:  gyal(541)
	T	Kolozs vármegye
		Nádasmente
	X	Nádasmenti járás

Jeges-tenger
	M:  Besorolását illetően megoszlanak a nézetek. Egyes szakmai források a legkisebb óceánként tartják számon
	H	Északi-jeges-tenger
	F	interkontinentális beltenger
	T	Atlanti-óceán
	P	Barents-tenger
		Csukcs-tenger
		Kara-tenger
		Kelet-szibériai-tenger
		Laptyev-tenger
	X	Indigirka
		Jenyiszej
		Kolima
		Léna
		Mackenzie
		Ob
		Olenyok

jéglakkolit
	M:  A megfagyó talajvíz egyre növekvő hidrosztatikus nyomása megemeli a fagyott földfelszínt. Elérhetik a 90 m-es magasságot, és a 800 m átmérőt is
	H	Pingó
	T	szárazföld

jégsivatag
	H	fagysivatag
	F	sivatag
	A	antarktiszi jégtakaró
		grönlandi jégtakaró
		izlandi jégtakaró

jégtakaró
	M:  Még a domborzat szintkülönbségeit is eltüntető hatalmas eljegesedés
	F	hidroszféra
	A	szárazföldi jégtakaró
		tengeri jégtakaró

Jehud
	M:  Perzsa uralom alatt nevezték így Júda területét
	L	Izrael

Jemen
	M:  1989 szeptembere után. Államformája 1989 szeptembere után köztársaság. Közigazgatási beosztás: 11 kerület (liwa`)
	H:  Korábban lásd "Dél-Jemen" vagy "Észak-Jemen"
	F	közel-keleti állam
	P	San`a`
	E	Dél-Jemen
		Észak-Jemen

Jemeni-hegység
	F	közel-keleti hegység

Jenyiszej
	F	észak-ázsiai folyó
	E	Angara
	X	Jeges-tenger

Jereván
	F	főváros
	T	Örményország

Jersey-sziget
	T	Csatorna-szigetek

Jeruzsálem
	LV	Jeruzsálem kerület
		Jeruzsálem város

Jeruzsálem kerület
	HV	Jeruzsálem
	T	Izrael
	P	Jeruzsálem város

Jeruzsálem város
	H	Yerushalayim
	HV	Jeruzsálem
	F	főváros
	T	Jeruzsálem kerület
		Judea
	P	Szent sír

Jiangsu tartomány
	H	Csiangszu tartomány
		Kiangsu tartomány
	T	Kína

Jiangxi tartomány
	H	Csianghszi tartomány
		Kiangsi tartomány
	T	Kína

Jigawa szövetségi állam
	T	Nigéria
	P	Dutse

Jihin tartomány
	H	Csilin tartomány
		Kirin tartomány
	T	Kína

Joao pessoa
	T	Paraiba szövetségi állam

Jobbágyi
	Forrás:  gyal(697-698)kf(97-98)
	L	Vasjobbágyi

Johannesburg
	T	Gauteng

Jóháza
	Forrás:  gyal(132)
	T	Nagysomkúti járás
		Szatmár vármegye
	X	Kővár vidéke

Johnston-atoll
	T	Amerikai csendes-óceáni-szigetek

Johor
	T	Malajzia
	P	Johor Naharu

Johor Naharu
	T	Johor

Jón-tenger
	F	peremtenger
	T	Földközi-tenger
	P	Korinthoszi-öböl
		Pátrai-öböl
	X	Messinai-szoros
		Otrantói-szoros

jón-tengeri sziget
	T	görög szigetvilág
	P	Kefalinía
		Korfu
		Lefkáda
		Zákinthosz

Joppe
	T	Filisztea

Jordán
	F	közel-keleti folyó
	R	Holt-tenger

Jordánia
	M:  Államformája alkotmányos monarchia. Közigazgatási beosztás: 8 kormányzóság (muhafazat)
	F	közel-keleti állam
	P	Ammán
	X	Holt-tenger

Jos
	T	Plateau szövetségi állam

Joskar-ola
	T	Mariföld

Jostedalsbreen
	T	Skandináv-hegyvidék

Jotunheimen
	T	Skandináv-hegyvidék

Józseffalva
	M:  moldvai község Szucsava megyében
	Forrás:  gyal(649)
	T	Bukovina

Jubba
	H	Giuba
	F	afrikai folyó
	X	Indiai-óceán

Jubba körzet
	LV	Alsó-Jubba körzet
		Középső-Jubba körzet

Júda Királyság
	M:  Kr. e. 587-ben Nebukadnezár elfoglalta. Kyrosz rendelete 538-ban engedélyezi a visszatérést Jeruzsálembe
	L	Izrael

Judea
	M:  Palesztina zsidók lakta részének hellén és római neve
	T	Palesztina
	P	Betlehem
		Hebron
		Jeruzsálem város
		Mamre

Jugoszlávia
	M:  1994-ig. 1992.04.27-től csak két tagköztársaság alkotja
	F	balkáni állam
	T	kisantant
	R	Bosznia és Hercegovina
		Horvátország
		Macedónia
		Montenegró
		Szerbia
		Szlovénia

Jujuy tartomány
	T	Argentína

Juliai-Alpok
	T	Déli-Mészkőalpok
	P	Triglav-csúcs, Szlov.

Juneau
	T	Alaska szövetségi állam

Jungfrau
	F	európai hegycsúcs
	T	Berni-Alpok
	X	Svájc

Junín megye
	F	Középső igazgatási területek
	T	Peru

Jura kanton
	M:  Hivatalosan nem elismert svájci kanton. Lakosságának egy része ezen a néven próbálkozik kiválni a berni kantonból
	T	Bern kanton

Jura-Alpok
	T	Franica-Mészkőalpok

Jura-hegység
	F	Keleti-Alpok
	A	Francia Jura
		Német Jura
		Svájci Jura
	=	jura

Jutiapa megye
	T	Guatemala

Jünnan tartomány
	L	Yunnan tartomány

Jütland
	L	Jylland

Jylland
	H	Jütland
	F	félsziget

Jyväskylä
	T	Keski-Suomi

Kaba helység
	Forrás:  gyal(495)hun(193-200)
	T	Hajdú vármegye
	=	kaba

Kabard- és Balkárföld
	T	Észak-Kaukázus és az Alsó-Don vidéke
	P	Nalcsik

Kabul
	F	főváros
	T	Afganisztán

Kaca
	Forrás:  gyal(101.586)
	T	Kőhalom szék
		Nagy-Küküllő vármegye

Kachin szövetségi állam
	T	Mianmar
	P	Myitkyina

Kacorlak
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Kaduna
	LV	Kaduna szövetségi állam
		Kaduna város

Kaduna szövetségi állam
	HV	Kaduna
	T	Nigéria
	P	Kaduna város

Kaduna város
	HV	Kaduna
	T	Kaduna szövetségi állam

Kafarnaum
	T	Galilea

Kafr al-Sheikh kormányzóság
	T	Egyiptom

kaganátus
	F	államforma
	A	Avar Kaganátus
		Kazár Kaganátus

Kairó
	LV	Kairó kormányzóság
		Kairó város

Kairó kormányzóság
	HV	Kairó
	T	Egyiptom
	P	Kairó város

Kairó város
	H	Al Qáhirah
		Cairo
		El-Qahira
	HV	Kairó
	F	főváros
	T	Kairó kormányzóság

Kairói Kalifátus
	L	Fatimida Kalifátus

Kajár
	Forrás:  gyal(73)
	T	Győr vármegye
		Sokoróalja

Kajmán-szigetek
	F	Nagy-Britannia külbirtoka
	T	közép-amerikai sziget

Kakamega
	T	Nyugati tartomány, Kenya

Kalahári-medence
	F	dél-afrikai természeti táj
		földfelszíni medence
		trópusi sivatag

Kálbor
	Forrás:  gyal(102.667)
	T	Nagy-Küküllő vármegye
		Nagysink szék

Kaldea
	F	Medeo-Perzsia
	X	Akkád Birodalom

Kaledonia
	L	Caledonia

kaledóniai hegységképződés
	M:  A fanerozoikum első nagy hegységképződése
	F	hegységképződés
	R	Kaledóniai-hegységrendszer

Kaledóniai-árok
	L	Glen More-árok

Kaledóniai-hegységrendszer
	M:  A mai Nyugat-Skandinávia, Skócia és Anglia területén ismerhetők fel  a hajdani hegységrendszer lepusztult maradványai
	F	hegységrendszer
	E	kaledóniai hegységképződés

kalifátus
	M:  Mohamed halála (629) után az Arab Birodalomban kialakult uralkodási forma. Az államot a kalifa (utód) vezette, akinek a hatalma világi és időnként bizonyos fokig vallási jellegű is volt
	F	államforma
	A	Abbászida Kalifátus
		Almohád Birodalom
		Almoravida Birodalom
		Bagdadi Kalifátus
		Fatimida Kalifátus
	X	Arab Birodalom

Kaliforniai-öböl
	F	peremtenger
	T	Csendes-óceán
	X	Colorado-folyó1

Kalimantan
	L	Borneó

Kalinin terület
	T	Oroszország központi vidékének nyugati része

Kalinyingrád terület
	T	Oroszország európai északnyugati része

Kalkutta
	L	Calcutta

Kallavesi
	F	európai tó
	X	Finnország

Kálmáncsa
	Forrás:  kf(69)gyal(763)
	T	Belső-Somogy
		Somogy megye
		Somogy vármegye

Kalmükföld
	T	Középső- és Alsó-Volga-vidék

Kálócfa
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Kalocsa
	Forrás:  hun(169-170)kf(122-123)
	T	kalocsai Sárköz
		Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye

kalocsai Sárköz
	Forrás:  kf(83.122-123)
	HV	Sárköz
	T	Dunamellék
	P	Drágszél
		Homokmégy
		Kalocsa
		Öregcsertő
		Szakmár
	X	Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye
		poták

Kalota
	M:  az 1556-ban megszünt Kalotai főesperesség területe
	Forrás:  kf(124)rnl11(169)
	P	Kalotaszeg
		Kiskalota
		Középkalota
	X	Bihar vármegye
		Kolozs vármegye

Kalotabikal
	Forrás:  gyal(541)
	T	Felszeg
		Kolozs vármegye
	X	Bánffyhunyadi járás
		mócok

Kalotaszeg
	Forrás:  gyal(541)hun(687.710)
	F	erdélyi történeti-néprajzi táj
	T	Kalota
	P	Alszeg
		Felszeg
		Nádasmente
	X	Bánffyhunyadi járás
		Gyalui járás
		Hidalmási járás
		Nádasmenti járás

Kalotaszentkirály
	Forrás:  gyal(541)
	HV	Szentkirály
	T	Felszeg
		Kolozs vármegye
	X	Bánffyhunyadi járás

Kaluga terület
	T	Központi vidék a Feketeföld kivételével

Kamarás-Duna
	H	Sugovica
	F	Közép-Duna

Kambodzsa
	M:  Államformája alkotmányos monarchia. Közigazgatási beosztás: 19 tartomány (khet)
	H	Khmer Köztársaság
	F	délkelet-ázsiai állam
	P	Phnom Pénh
	X	Tonlé sap

Kambodzsai-alföld
	F	alföld
	T	Indokínai-félsziget

Kamcsatka
	LV	Kamcsatka terület
		Kamcsatka-félsziget
		Kamcsatkai földszoros

Kamcsatka terület
	HV	Kamcsatka
	T	Orosz Távol-Kelet közigazgatási egység
	P	Korjákföld
		Parancsnok-szigetek

Kamcsatka-félsziget
	HV	Kamcsatka
	F	félsziget
	T	Orosz Távol-Kelet nagytáj

Kamcsatkai földszoros
	HV	Kamcsatka
	F	földszoros

Kameiros
	T	kisázsiai Pentapolisz

Kamerun
	M:  Államformája köztársaság. Közigazgatási beosztás: 10 tartomány (provincia)
	F	egyenlítői közép-afrikai állam
	P	Yaoundé
	X	Csád-tó

Kamikawa
	T	Hokkaido-sziget

Kampala
	F	főváros
	T	Uganda

Kána
	T	Galilea

Kánaán
	L	Palesztina

Kanada
	F	észak-amerikai állam
	P	Alberta
		British Columbia
		Manitoba
		New Brunswick
		Newfoundland
		Northwest territories
		Nova Scotia
		Ontario szövetségi tartomány
		Prince Edward island
		Québec szövetségi tartomány
		Saskatchewan szövetségi tartomány
		Yukon szövetségi terület
	X	Abitibi-tó
		Amadjuak-tó
		amerikai angol irodalom
		Athabasca-tó
		Babine-tó
		Baker-tó
		Champlaini-tó
		Clinton Colden-tó
		Déli-indián-tó
		Dubawnt-tó
		Erdők tava
		Erie-tó
		Felső-tó
		Garry-tó
		Huron-tó
		Island-tó
		Kis-Rabszolga-tó
		Manitoba-tó
		Mckay-tó
		Melville-tó
		Minto-tó
		Mistassini-tó
		Nagy-Medve-tó
		Nagy-Rabszolga-tó
		Nettilling-tó
		Nipigon-tó
		Nipissing-tó
		Ontario-tó
		Rénszarvas-tó
		Seul-tó
		Simcoe-tó
		St.-Clair-tó
		St.-Jean-tó
		Winnipeg-tó
		Winnipegosis-tó
		Wollaston-tó

Kanadai-Kordillerák
	L	Északi-Sziklás-hegység

Kanári-szigetek
	F	atlanti-óceáni afrikai sziget
	T	Spanyolország
	P	Gram Canaria
		Las Palmas
		Tenerife

Kanatha
	T	Dekapolisz

Kanchendzönga
	F	ázsiai hegycsúcs
	T	Himalája
	X	India
		Nepál

Kandahar
	T	Afganisztán

Kandalaksai-öböl
	F	tengeröböl
	T	Fehér-tenger

Kangar
	T	Perlis

Kangvon
	T	Koreai Köztársaság

Kangvon1
	T	Koreai Népi Demokratikus Köztársaság

Kano
	LV	Kano szövetségi állam
		Kano város

KANO SZÖVETSÉGI ÁLLAM
	HV	Kano
	T	Nigéria
	P	Kano város

Kano város
	HV	Kano
	T	Kano szövetségi állam

KANSAS SZÖVETSÉGI ÁLLAM
	T	Egyesült Államok
	P	Topeka

Kanszu tartomány
	L	Gansu tartomány

Kantábria
	T	Spanyolország

Kantábriai-hegység
	F	pireneusi-félszigeti hegység
	T	Pireneusi-félsziget

Kanto-Chiho
	T	Honshu-sziget
	P	Tokio

Kányaháza
	Forrás:  gyal(345)
	T	Avas
		Szatmár vármegye

Kányavár
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

kanyon
	M:  Száraz éghajlatú fennsíkokon a folyó meredek falú, mély, igen szűk, bevágódott völgye
	F	folyóvölgy

Kapornak
	Forrás:  gyal(698)kf(155-156)
	T	Alsóőrség
		Vas vármegye

Kaposvár
	T	Somogy megye

Káposztafalva
	Forrás:  gyal(194.792)
	F	szepesi város
	T	Szepes vármegye

Káposztásszentmiklós
	Forrás:  kf(450)
	T	Maros-Torda vármegye
		Murokország

Kappadokia
	L	Cappadocia

Kappadokia satrapia
	T	Perzsa Birodalom

Kapuvár
	Forrás:  gyal(728)hun(351)
	T	Rábaköz
		Sopron vármegye

Kara-Darja
	R	Szir-Darja

Kara-tenger
	F	peremtenger
	T	Jeges-tenger

Karabah
	H	Hegyi-Karabah
	T	Azerbajdzsán
	P	Sztepanakert

Karachi
	T	Sind tartomány

Karacsáj- és Cserkeszföld
	T	Sztavropol` tartomány

Karácsonkő
	M:  Város Moldvában
	L	Piatra-Neamt

Karácsony-atoll
	R	Kiritimati

Karácsony-sziget
	H	jarvis
	F	Ausztrália külbirtoka
		indiai-óceáni ausztráliai sziget

Karácsonykő
	M:  Város Moldvában
	L	Piatra-Neamt

Karakalpakföld
	T	Üzbegisztán

Karakoram
	H	Karakorum
	F	belső-ázsiai hegység
	T	Eurázsiai-hegységrendszer
	P	Broad Peak
		Gasherbrum
		Godwin Austen

Karakorum
	L	Karakoram

Karakum
	F	domborzati sivatag
		közép-ázsiai természeti táj

Karancs
	Forrás:  kf(82)gyal(356)
	T	Baranya vármegye
		Drávaköz
	=	Karancs-hegység

Karancs-hegység
	T	Cserhát
	X	Medves-hegység
	=	Karancs

Karancsalja
	Forrás:  gyal(544)hun(513.522)
	H	Karancsallya
		Podharancs
	T	Felföld
	P	Karancsalja (közs.)
		Karancskeszi
		Karancsság
	X	Nógrád vármegye
		palócok

Karancsalja (közs.)
	Forrás:  kf(124-125)
	T	Karancsalja
		Nógrád vármegye

Karancsallya
	Forrás:  hun(513.522)
	L	Karancsalja

Karancskeszi
	Forrás:  kf(124-125)
	T	Karancsalja
		Nógrád vármegye

Karancsság
	Forrás:  kf(124-125)
	T	Karancsalja
		Nógrád vármegye

Karcag
	Forrás:  gyal(551)
	T	Jász-Nagykun-Szolnok vármegye
		Nagykunság

Karcsa
	Forrás:  hun(611-612)kf(72)
	T	Bodrogköz
		Zemplén vármegye

Karélia
	T	Oroszország európai északnyugati része

karéliai hegységképződés
	Forrás:  Britannica Hung., Magyar nagylexikon
	F	hegységképződés
	R	Balti-pajzs
	X	Fennoszarmácia

Karen szövetségi állam
	T	Mianmar
	P	Hpaan

Karia
	L	Caria

Karib-tenger
	H	Antilla-tenger
	T	Amerikai-földközi-tenger
	P	Yucatán-tenger
	X	Magdalena-folyó

Karib-tenger vidéke
	F	közép-amerikai természeti táj

Karintia
	L	Kärnten

Karjalai-tönk
	F	észak-európai természeti táj
	P	Kola-félsziget

Karnak
	T	Qena kormányzóság

Karnataka
	T	India
	P	Bangalore

Karni-Alpok
	T	Déli-Mészkőalpok

Kärnten
	H	Karintia
	T	Ausztria
	P	Klagenfurt

Károlyfalva
	Forrás:  hun(245)
	L	Kiskárolyfalva

Károlyi-uradalom
	Forrás:  kf(116)
	T	abaúji Hegyköz

Kárpát-medence
	M:  Európa legnagyobb hegységközi medencéje. A Kárpát-medence fogalma a történeti Magyarország helyett is használatos
	F	földfelszíni medence
		közép-európai természeti táj
	A	magyarországi történeti-néprajzi táj
	T	Közép-Európa
	P	Bécsi-medence
		Dél-dunántúli medence
		Dráva-Száva-vidék
		Erdély
		Erdélyi-medence
		Felvidék
		kárpát-medencei hegység
		Kárpátalja
		Kisalföld
		Magyarország
		Nagy-Alföld
		Nyugat-dunántúli medence
		Szlovákia
		Vajdaság
	X	Horvátország

kárpát-medencei hegység
	F	európai hegység
	A	Bánsági-hegyvidék
		Erdélyi-Középhegység
		magyarországi hegység
	T	Kárpát-medence

Kárpátalja
	M:  Kárpátukrajna magyar neve
	H	Kárpátaljai Oroszország
		Kárpátontúli-terület
		Kárpátukrajna
		Podkarpatskaa Rus
		Podkarpatszkij Ruszj
		Ruszinszko
		Ruszka Krajna
		Zakarpatskaa oblast
	T	Kárpát-medence
		Ukrajna
	P	kárpátaljai magyar irodalom
		kárpátaljai magyarság
	E	területi visszacsatolás
	X	kárpátaljai ukrán irodalom
		kárpátukránok

Kárpátaljai Oroszország
	Forrás:  gyal(744)kf(125-127)
	L	Kárpátalja

Kárpathosz-sziget
	T	Dodekániszosz
	P	Olimposz város

Kárpátok
	M:  Tágan értelmezett, geomorfológiai felosztás szerint
	F	európai hegység
		közép-európai természeti táj
	A	Déli-Kárpátok
		Északi-Kárpátok
		Keleti-Kárpátok
	T	Eurázsiai-hegységrendszer

Kárpátontúli-terület
	Forrás:  gyal(744)kf(125-127)
	L	Kárpátalja

Kárpátukrajna
	Forrás:  gyal(744)kf(125-127)
	L	Kárpátalja

Karthágó
	LV	Karthágó város
		Karthágói Birodalom

Karthágó város
	H	Carthago
	HV	Karthágó
	T	Karthágói Birodalom
	R	Colonia Iulia Carthago

Karthágói Birodalom
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Britannica Hung., Ókori lexikon
	H	Pun Birodalom
	HV	Karthágó
	F	ókori állam
	P	Karthágó város
	R	Africa Vetus

Karuly
	Forrás:  gyal(132)
	T	Nagysomkúti járás
		Szatmár vármegye
	X	Kővár vidéke

Kasai
	L	Cassai

Kasai-Occidental tartomány
	T	Zaire
	R	Nyugat-Kasai körzet

Kasai-Oriental tartomány
	T	Zaire
	R	Kelet-Kasai körzet

Kasgari-hegység
	F	belső-ázsiai hegység

Kasmíri-medence
	F	földfelszíni medence
	T	Pandzsábi-Himalája

Kaspi-tenger
	L	Kaszpi-tenger

Kassa
	Forrás:  gyal(194)
	F	szabad királyi város
	T	Abaúj-Torna vármegye

Kastamonu történelmi tartomány
	R	Fekete-tengeri régió

Kászon
	Forrás:  hun(758.770)kf(127)
	T	Csík
	X	Kászon fiúszék
		Kászonaltíz
		Kászonfeltíz
		Kászonimpér
		Kászonjakabfalva
		Kászonújfalu

Kászon fiókszék
	Forrás:  hun(758.770)kf(127)
	L	Kászon fiúszék

Kászon fiúszék
	Forrás:  hun(658)gyal(784)
	H	Kászon fiókszék
		Kászonszék
	T	Csíkszék
	P	Kászonaltíz
		Kászonfeltíz
		Kászonimpér
		Kászonjakabfalva
		Kászonújfalu
	X	Kászon

Kászonaltíz
	Forrás:  hun(758.770)kf(127)
	T	Csík vármegye
		Kászon fiúszék
	X	Kászon

Kászonfeltíz
	Forrás:  hun(758.770)kf(127)
	T	Csík vármegye
		Kászon fiúszék
	X	Kászon

Kászonimpér
	Forrás:  hun(758.770)kf(127)
	T	Csík vármegye
		Kászon fiúszék
	X	Kászon

Kászonjakabfalva
	Forrás:  hun(758.770)kf(127)
	T	Csík vármegye
		Kászon fiúszék
	X	Kászon

Kászonszék
	Forrás:  hun(758.770)kf(127)
	L	Kászon fiúszék

Kászonújfalu
	Forrás:  hun(758.770)kf(127)
	T	Csík vármegye
		Kászon fiúszék
	X	Kászon

Kaszpi-mélyföld
	F	Kelet-európai síkság
		mélyföld

Kaszpi-tenger
	H	Kaspi-tenger
	F	ázsiai tó
	E	Hyrcanum mare
	X	Azerbajdzsán
		Irán
		Kazahsztán
		Oroszország ázsiai része
		Türkmenisztán
		Urál-folyó
		Volga

Kasztília
	M:  Történelmi vidék Spanyolország középső részén. Ez a terület volt a Kasztíliai Királyság magja.
	Forrás:  Britannica Hung., Magyar nagylexikon
	H	Castilla
	T	Kasztíliai Királyság
	P	Ó-Kasztília
		Új-Kasztília

Kasztíliai Királyság
	F	középkori állam
	P	Kasztília
	R	Spanyol Királyság
	E	Kordovai Emírség

Kasztíliai-választóhegység
	F	pireneusi-félszigeti hegység
	T	Pireneusi-félsziget

Katabán
	H	Qataban
	T	Arab-félsziget az ókorban

Katalán-hegység
	F	pireneusi-félszigeti hegység
	T	Pireneusi-félsziget

Katalónia
	T	Spanyolország
	P	Barcelona tartomány

Katar
	M:  Államformája alkotmányos monarchia. Közigazgatási beosztás: 6 város (municipality)
	F	közel-keleti állam
	P	Ad Dawhah

Katmandu
	F	főváros
	T	Nepál

Katmandui-medence
	F	földfelszíni medence
	T	Alacsony-Himalája

Katonai határőrvidék
	L	Határőrvidék

Katowicei vajdaság
	T	Lengyelország
	E	Porosz Szilézia

Katsina
	LV	Katsina szövetségi állam
		Katsina város

Katsina szövetségi állam
	HV	Katsina
	T	Nigéria
	P	Katsina város

Katsina város
	HV	Katsina
	T	Katsina szövetségi állam

Kattara-mélyföld
	F	mélyföld
	T	Szahara

KATTEGAT
	F	tengerszoros
	X	Észak-Európa

Káty
	Forrás:  gyal(45-46)
	T	Bács-Bodrog vármegye
		Sajkás vidék

Kaukázia
	M:  Így nevezik a hegylánc és a vele közvetlenül szomszédos északi és déli területek együttesét.
	Forrás:  Britannica Hung., Magyar nagylexikon
	L	Kaukázus-vidék

Kaukázus
	F	közel-keleti hegység
	T	Kaukázus-vidék
	P	Elbrusz
		Kis-Kaukázus
		Nagy-Kaukázus

Kaukázus-vidék
	H	Kaukázia
	F	közel-keleti természeti táj
	P	Ciszkaukázia
		Kaukázus
		Kolhida
		Kura-Araksz-alföld
		Transzkaukázia
	X	kaukázusi népek

Kaukázusontúl
	L	Transzkaukázia

Kavaratti
	T	Lakshadweep

Kávás
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

kavicssivatag
	H	szerir
	F	sivatag
	A	Calanscio-szerir
		Tanezrouft
		Tibeszti-szerir

Kavír-sivatag
	M:  Agyagos-sós sivatag az Elburz-hegységtől délkeletre
	H	Dast-e Kavír
		Dest-i kevír
		Kevír-sivatag
	F	sós-sivatag
		trópusi sivatag
	T	Perzsa-medence

Kayah szövetségi állam
	T	Mianmar
	P	Loikaw

Kazahsztán
	M:  1994 előtt lásd Szovjetunió. Közigazgatási beosztás: 19 terület (oblaszty)
	F	közép-ázsiai állam
	T	Független Államok Közössége ázsiai része
	P	Aftana
	X	Ala-Köl
		Aral-tó
		Balhas-tó
		Kaszpi-tenger
		Nyugat-Turkesztán
		Szaszik-Köl
		Tengiz-tó
		Zajszan-tó

Kazán-szoros
	M:  Szurdokvölgy a romániai Orsovai-hegység és a szerbiai Miroc-hegység között
	F	dunai szoros
		szurdokvölgy
	T	Alsó-Klisszura
	R	Vaskapu-szoros

Kazár Kaganátus
	F	kaganátus
		középkori állam

Kebbi szövetségi állam
	T	Nigéria
	P	Birnin Kebbi

Kecskemét
	Forrás:  kf(107-108)
	T	Bács-Kiskun megye
		Háromváros
		Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye

Kedah
	T	Malajzia
	P	Alor-Setar

Keeling-szigetek
	M:  Cocos-szigetek
	L	Kókusz (Keeling)-szigetek

Kefa régió
	T	Etiópia

Kefalinía
	T	jón-tengeri sziget

Kék
	Forrás:  ROM(58)
	T	Rétköz
		Szabolcs vármegye

Kék-hegység
	H	Blue mountains
	F	kelet-ausztráliai hegyég

Kék-Nílus
	R	Nílus

Kék-Nílus körzet
	L	Központi körzet, Szud.

Kékcse
	Forrás:  ROM(58)
	T	Rétköz
		Szabolcs vármegye

Kékes
	F	európai hegycsúcs
		magyaroszági hegy
	T	Mátra

Kelantan
	T	Malajzia
	P	Kota Baharu

Kelemen-havasok
	F	Keleti-Kárpátok

Kelementelke
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	T	Kis-Küküllő mente
		Maros-Torda vármegye

Kelet-Afrika
	F	afrikai természeti táj
	T	Afrika
	P	Északkelet-Afrika
		kelet-afrikai állam
		kelet-afrikai hegység
		Kelet-afrikai-árok
		Kelet-afrikai-magasföld
		Közép-afrikai-árok
		Malawi-árok

kelet-afrikai állam
	F	afrikai állam
	A	Kenya
		Madagaszkár
		Mauritius
		Mozambik
		Seychelle-szigetek
		Szomália
		Tanzánia
		Uganda
	T	Kelet-Afrika

kelet-afrikai hegység
	F	afrikai hegység
	A	Kenya-hegység
		Kilimandzsáró
		Meru-hegység
		Ruwenzori-hegység
	T	Kelet-Afrika

Kelet-afrikai-árok
	T	Afrikai-árokrendszer
		Kelet-Afrika

Kelet-afrikai-magasföld
	M:  Központi része a Kelet- és Nyugat-afrikai-árok között terül el
	F	tektonikus fennsík
	T	Kelet-Afrika

Kelet-Agder
	T	Agder

Kelet-Anatólia régió
	T	Törökország
	E	Örményföld és Kurdisztán

Kelet-Anglia
	T	Anglia
	P	Essex
		Norfolk
		Suffolk

Kelet-angliai-dombvidék
	T	Angol-sziget

Kelet-ausztrál-hegyvidék
	M:  Hegységek, fennsíkok, medencék, parti zátonyok láncolata
	F	ausztráliai természeti táj
	P	kelet-ausztráliai hegyég
		York-foki-félsziget

kelet-ausztráliai hegyég
	F	ausztráliai hegység
	A	Ausztrál-Alpok
		Kék-hegység
		Queenslandi-hegyvidék
		Tasmániai-hegyvidék
		Új-angliai hegység
		Victoriai-hegyvidék
	T	Kelet-ausztrál-hegyvidék

Kelet-Azerbaidzsán tartomány
	T	Irán

Kelet-Ázsia
	T	Ázsia
	P	Délkelet-Ázsia
		Távol-Kelet

kelet-ázsiai állam
	L	távol-keleti állam

kelet-ázsiai hegység
	L	távol-keleti hegység

Kelet-Berbice körze
	T	Guayana

Kelet-Berlin
	HV	Berlin
	T	Német Demokratikus Köztársaság
	R	Berlin város

Kelet-Csehország
	T	Csehország

Kelet-Demerara körzet
	T	Guayana
	P	Georgetown, Guay.

Kelet-Európa
	T	Európa
	P	Délkelet-Európa
		kelet-európai állam
		kelet-európai természeti táj
	X	Nyugat-Európa

Kelet-európai alföld
	F	alföld
		Kelet-európai síkság
	A	Dnyeper-síkság
		Don-síkság
		Donyec-medence
		Kubán-alföld
		Kurzeme
		Poleszje
		Tengermellék
		Volgántúl

kelet-európai állam
	F	európai állam
	A	Fehéroroszország
		Moldova
		Oroszország európai része
		Ukrajna
	T	Kelet-Európa

Kelet-európai hátság
	F	Kelet-európai síkság
	A	Azovi-hátság
		Belorusz-hátság
		Dnyeper-hátság
		Don-hátság
		Donyec-hátság
		Észak-Orosz-hátság
		Fehérorosz-hátság
		Közép-Orosz-hátság
		Moldvai-hátság
		Podóliai-hátság
		Szamojed-tundra
		Szmolenszk-Moszkva-hátság
		Sztavropoli-hátság
		Tyimán-hátság
		Valdáj-hátság
		Volgamenti-hátság
		Volhíniai-hátság

Kelet-európai síkság
	F	kelet-európai természeti táj
	A	Kaszpi-mélyföld
		Kelet-európai alföld
		Kelet-európai hátság
		Kelet-európai végmoréna

kelet-európai természeti táj
	F	európai természeti táj
	A	Kelet-európai síkság
		Urál-vidék nagytáj
	T	Kelet-Európa

Kelet-európai végmoréna
	M:  A jégkorszaki gleccser vége előtt felhalmozott törmelékvonulat
	F	Kelet-európai síkság
		végmoréna
	A	Balti-fehértengeri végmoréna-vonulat

Kelet-Flandria
	H	Oost-vlaanderen
	T	Belgium
	P	Gent

Kelet-Galícia
	H	Vörös Rusz
		Vörös Ruténia
	T	Galícia Fejedelemség
	R	Ivano-Frankovszk terület
		Lvov terület
		Tarnopol terület

Kelet-Kasai körzet
	T	Kongói Demokratikus Köztársaság
	E	Kasai-Oriental tartomány

Kelet-kínai partvidék
	F	távol-keleti természeti táj
	P	Kínai-alföld

Kelet-kínai-tenger
	F	peremtenger
	T	Csendes-óceán
	X	Jangce
		Tajvani-szoros

Kelet-Magyarország
	T	Magyarország
	P	Északkelet-Magyarország

Kelet-Norvégia
	T	Norvégia
	P	Akershus
		Buskerud
		Hedmark
		Oppland
		Oslo
		Ostfold
		Telemark
		Vestfold

Kelet-Pakisztán
	M:  1971-ben deklarálta függetlenségét Banglades néven
	R	Banglades
	E	Nyugat-Bengália

Kelet-Poroszország
	H	Porosz Hercegség
	T	Poroszország
	E	Német Lovagrend

Kelet-Punjab
	L	Punjab

Kelet-Szahara
	T	Szahara
	P	Arab-sivatag
		Núbiai-sivatag

Kelet-szardíniai-hegyvidék
	T	Szardínia-sziget

Kelet-Szenegál tartomány
	T	Szenegál

Kelet-szibériai-tenger
	F	peremtenger
	T	Jeges-tenger

Kelet-Szlovákia
	T	Szlovákia
	P	Gabcikovo
		Stúrovo

Kelet-Thrákia
	T	Márvány-tengeri régió
	E	Thraciae dioecesis

Kelet-Timor
	M:  1975-ben kivívta a függetlenségét. 1978 decemberében Indonézia elfoglalta
	H	Portugál-Timor
	F	délkelet-ázsiai állam
	T	Timor és a szomszédos szigetek
	P	Dili

Kelet-Turkesztán
	H	Kínai Turkesztán
	F	Turkesztán

keleti félgömb
	F	fégömbök

Keleti Gót Királyság
	F	középkori állam
	T	középkori Itália
	R	Regnum Francorum
	E	keleti gótok területe
		Nyugatrómai Birodalom

keleti gótok területe
	M:  a keleti gótok a Fekete-tenger északi partvidékén telepedtek le. 450 után nyugat felé húzódva 573-ban Ravenna székhellyel Itáliában alapítottak királyságot
	HV	osztrogótok
	F	gótok területe
	R	Keleti Gót Királyság

Keleti körzet
	T	Szudán

Keleti sztyeppe
	M:  Az Altaj hegységtől Mandzsúriáig húzódik az 50. szélességi fok két oldalán
	T	eurázsiai sztyeppe

Keleti tartomány
	LV	Keleti tartomány, Kenya
		Keleti tartomány, Zam.

Keleti tartomány, Kenya
	HV	Keleti tartomány
	T	Kenya
	P	Embu

Keleti tartomány, Zam.
	HV	Keleti tartomány
	T	Északkelet-Rhodesia

Keleti-Alpok
	F	Alpok
	A	Déli-Mészkőalpok
		Északi-Mészkőalpok
		Jura-hegység
		Központi-Alpok

Keleti-beszkidek
	F	Északkeleti-Kárpátok

Keleti-Erg
	F	homoksivatag
	T	Szahara földközi-tengeri szegélye

Keleti-fokföld
	L	Eastern Cape

Keleti-főcsatorna
	F	magyarországi csatorna
		Szárazföldi csatorna

Keleti-fríz-szigetek
	F	Fríz-szigetek
	T	Schleswig-Holstein

Keleti-ghatok
	F	dél-ázsiai hegység

Keleti-Kárpátok
	M:  A Borgói-hágótól a Dimbovitai-hágóig terjed
	F	Kárpátok
	A	Baróti-havasok
		Besztercei-havasok
		Borgói-hegység
		Brassói-havasok
		Csíki-havasok
		Görgényi-havasok
		Gyergyói-havasok
		Hargita
		Háromszéki-havasok
		Kelemen-havasok
		Radnai-havasok
	P	keleti-kárpátoki hágó
		keleti-kárpátoki szoros

keleti-kárpátoki hágó
	F	hágó
	A	Borgói-hágó
		Tömösi-hágó
		Törcsvári-hágó
	T	Keleti-Kárpátok

keleti-kárpátoki szoros
	F	hegyszoros
	A	Békás-szoros
		Gyimesi-szoros
		Ojtozi-szoros
		Tölgyesi-szoros
	T	Keleti-Kárpátok

Keleti-Sierra Madre
	F	Sierra Madre
	P	Popocatépetl

Keleti-tenger
	L	Balti-tenger

Keletrómai Birodalom
	M:  A Római Birodalom Kr. u. 395-ben végleg két részre szakad
	H	Keletrómai Császárság
	F	ókori állam
	P	Aigyptos dioecesis
		Asiana dioecesis
		Bizánc város
		Creta et Cyrene provincia
		Dacia dioecesis
		Konstantinápoly
		Libya
		Macedonia dioecesis
		Oriens dioecesis
		Pontus dioecesis
		Thraciae dioecesis
	R	Bizánci Birodalom
	E	Római Birodalom
		Vandál Királyság
	X	bizantinológia
		ókori Görögország

Keletrómai Császárság
	L	Keletrómai Birodalom

kelták területe
	M:  A keleti- és a nyugati kelták mellett harmadik águk a galaták Kisázsiában. Késői utódaik Írországban, Wales-ben, a skót hegyvidéken, Bretagne-ban és a Man szigeten élnek
	H	gallok területe
	F	barbár népek területe
	A	Galatia
		Gallia Comata
		Gallia Narbonensis
	E	Gallia provincia

Kemecse
	Forrás:  ROM(58)
	T	Rétköz
		Szabolcs vármegye

Kemenesalja
	Forrás:  gyal(551)hun(358)
	H	Cser
	T	Dunántúl
	P	Celldömölk
		Jánosháza
	X	Vas vármegye

Kemeneshát
	Forrás:  gyal(551)kf(128)
	T	Dunántúl
	X	Vas vármegye

Keménfa
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Kemerovo terület
	T	Szibéria közigazgatási terület

Kemet
	M:  Az ókori egyiptom neve a bennszülöttek nyelvén (jelentése"fekete (föld)").  A területen a Nílus mellett húzódó parti sávot értették (kb. 20-25 km szélességben). A talaj az áradások után visszamaradt termékeny iszaptól volt fekete
	L	Óegyiptomi Birodalom

Kemi
	L	Óegyiptomi Birodalom

Kenézlő
	Forrás:  hun(192)kf(72)
	T	Bodrogzug
		Szabolcs vármegye

Kent
	T	Délkelet-Anglia
	P	Canterbury város
		Dover1

Kentucky szövetségi állam
	T	Egyesült Államok
	P	Frankfort

Kenya
	F	kelet-afrikai állam
	P	Coast tartomány
		Északkeleti tartomány, Ke.
		Keleti tartomány, Kenya
		Központi tartomány, Kenya
		Nairobi terület
		Nyanza tartomány
		Nyugati tartomány, Kenya
		Rift valley tartomány
	E	Brit Kelet-Afrika
	X	Turkana-tó
		Viktória-tó

Kenya-hegység
	F	kelet-afrikai hegység

Kenyérmező
	Forrás:  hun(822)kf(128)
	F	erdélyi történeti-néprajzi táj
	X	Hunyad vármegye

Kerala
	T	India
	P	Thiruvananthapuram

Kerc
	Forrás:  gyal(780)
	T	Fogaras vármegye
		Szeben szék

Kerca
	Forrás:  gyal(698)kf(155-156)
	T	Alsóőrség

Kercisora
	Forrás:  kf(81)
	L	Oprakercisora

Keresd
	Forrás:  kf(81)
	T	Dél-Erdély
		Nagy-Küküllő vármegye

Keresztényfalva
	Forrás:  gyal(357)
	T	Barcaság
		Brassó vármegye

Keresztesmező
	Forrás:  hun(705)kf(128)
	T	Székelyföld
	X	Torda-Aranyos vármegye

Keresztúr fiúszék
	M:  az 1876-os megyerendszerben a közig. szerepe megszünt
	Forrás:  hun(658)gyal(784)
	T	Udvarhelyszék

Kerkafalva
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Kerkakutas
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Kerkáskápolna
	Forrás:  gyal(698)kf(155-156)
	T	Alsóőrség
		Vas vármegye

Kerkaszentmihály
	Forrás:  gyal(482)
	HV	Szentmihály
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Kerman tartomány
	T	Irán

Kermanshahan tartomány
	T	Irán

Kerry grófság
	H	Ciarraighe
	T	Írország

Kerry-hegység
	F	Ír-szigeti hegység
	T	Ír-sziget

KERÜLET
	F	közigazgatási terület

Keski-Suomi
	H	Mellersta Finland
	T	Finnország
	P	Jyväskylä

Késmárk
	Forrás:  gyal(194)
	H	Kézsmárk
	F	szabad királyi város
		szepesi város
	T	Szepes vármegye

Kesznyéten
	Forrás:  gyal(498)hun(609)
	T	Harangod
		Zemplén vármegye

Keszong tartomány
	T	Koreai Népi Demokratikus Köztársaság

Keszthely
	T	Zala megye

Két víz köze
	Forrás:  hun(162-190)kf(86-87)
	L	Duna-Tisza köze

Ketesd
	Forrás:  gyal(541)
	T	Felszeg
		Kolozs vármegye
	X	Bánffyhunyadi járás

Kétkörösköz
	M:  feledésbe merült középkori tájnév
	Forrás:  hun(212)kf(133)
	R	Körösköz

Keve vármegye
	M:  1392-1551 között önálló vármegye
	Forrás:  gyal(557)
	X	Délvidék

Kevei-sziget
	Forrás:  kf(77-78)
	L	Csepel-sziget

Kevír-sivatag
	L	Kavír-sivatag

Kézdi szék
	M:  az 1876-os megyebeosztással a közig. szerepe megszünt
	Forrás:  hun(658)gyal(784)
	T	Felsőháromszék
	X	Kézdiszéki Szentföld

Kézdiszéki Szentföld
	HV	Szentföld
	T	Székelyföld
	X	Háromszék vármegye
		Kézdi szék

Kézsmárk
	Forrás:  gyal(194)
	L	Késmárk

Kharijah-oázis
	F	oázis

Khartum
	LV	Khartum körzet
		Khartum város

Khartum körzet
	HV	Khartum
	T	Szudán
	P	Khartum város

Khartum város
	HV	Khartum
	F	főváros
	T	Khartum körzet

Khasi-hegység
	F	dél-ázsiai hegység

Khmer Köztársaság
	L	Kambodzsa

Khodavenkikar történelmi tartomány
	R	Márvány-tengeri régió

Khorasmia satrapia
	T	Perzsa Birodalom

Khoraszán tartomány
	T	Irán

Khorat-fennsík
	F	földfelszíni medence
	T	Indokínai-félsziget

Khorozain
	T	Galilea

Khorramabád
	T	Lorestan kormányzóság

Khuzisztán tartomány
	T	Irán
	P	Ahváz

Kiangsi tartomány
	L	Jiangxi tartomány

Kiangsu tartomány
	L	Jiangsu tartomány

Kibo
	F	afrikai hegycsúcs
	T	Kilimandzsáró
	X	Tanzánia

Kide
	Forrás:  kf(73)
	T	Borsa völgye

Kiel
	T	Schleswig-Holstein

Kielcei vajdaság
	T	Lengyelország

Kieli-öböl
	F	tengeröböl
	T	Balti-tenger

Kiev
	LV	Kiev terület
		Kiev város

Kiev terület
	HV	Kiev
	T	Ukrajna
	P	Csernobil
		Kiev város

Kiev város
	HV	Kiev
	F	főváros
	T	Kiev terület

Kigali
	F	főváros
	T	Ruanda

Kikládok
	T	égei-tengeri sziget
	P	Thíra

Kildare grófság
	H	Cill dara
	T	Írország

Kilijai-ág
	T	Duna-delta

Kilikia
	L	Cilicia

Kilimandzsáró
	F	kelet-afrikai hegység
	P	Kibo
		Mawenzi

Kilkenny grófság
	H	Cill cainnigh
	T	Írország

Kilyénfalva
	Forrás:  tm(26-27)
	H	Gyergyókilyénfalva
	T	Csík vármegye
		Gyergyó

Kimberley
	T	Northern Cape

Kimberley-fennsík
	T	Nyugat-Ausztrál-tábla

Kína
	F	belső-ázsiai állam
		távol-keleti állam
	P	Anhui tartomány
		Fujian tartomány
		Gansu tartomány
		Guangdong tartomány
		Guanxi Zhuangzu Zizhiqu
		Guizhou tartomány
		Hebei tartomány
		Hejlongjiang tartomány
		Henan tartomány
		Hongkong
		Hubei tartomány
		Hunan tartomány
		Jiangsu tartomány
		Jiangxi tartomány
		Jihin tartomány
		Liaoning tartomány
		Macau
		Nei Monggol zizhiqu
		Ningxia huizu zizhiqu
		Peking városi körzet
		Qinghai tartomány
		Sanghai városi körzet
		Shaanxi tartomány
		Shandong tartomány
		Sichuan tartomány
		Tibet Autonóm Terület
		Tiencsin városi körzet
		Xinjiang uygur zizhiqu
		Yunnan tartomány
		Zhejiang tartomány
	X	Bosten-tó
		Chaling-tó
		Cho oyu
		Csomolungma
		Dongting-tó
		Ebinur-tó
		Gaoyoui-tó
		Hanka-tó
		Hongzei-tó
		Hulun-tó
		konfucianizmus
		Kuku-Nór
		Lhotse
		Lop-Nór
		Makalu
		Mapam-tó
		Nam-Co
		Ngangla ringco
		Ngangzé-tó
		Poyangi-tó
		Rongbuk-gleccser
		Siling-tó
		sinológia
		Tai-tó
		Tajvan
		Tangra yumco
		Távol-Kelet
		Ulungur-tó
		Yamzho-tó
		Zhari-tó

Kínai Turkesztán
	L	Kelet-Turkesztán

Kínai-alföld
	F	alföld
	T	Kelet-kínai partvidék

Kincardine
	T	Közép-Skócia északi része

Kineret-tó
	L	Genezáreti-tó

King William`s town
	T	Eastern Cape

Kingman-zátony
	T	Amerikai csendes-óceáni-szigetek

Kingston
	F	főváros
	T	Jamaica

Kingstown
	F	főváros
	T	Saint Vincent

Kinki-Chiho
	T	Honshu-sziget
	P	Awaji-szigetek
		Kyoto
		Osaka

Kinross
	T	Közép-Skócia déli része

Kinshasa
	LV	Kinshasa szövetségi körzet
		Kinshasa szövetségi terület
		Kinshasa város

Kinshasa szövetségi körzet
	HV	Kinshasa
	T	Kongói Demokratikus Köztársaság
	P	Kinshasa város
	E	Kinshasa szövetségi terület

Kinshasa szövetségi terület
	HV	Kinshasa
	T	Zaire
	R	Kinshasa szövetségi körzet

Kinshasa város
	H	Leopoldville
	HV	Kinshasa
	F	főváros
	T	Kinshasa szövetségi körzet

Király-hágó
	H	Királyhágó
	F	erdélyi-középhegységi hágó

Királydaróc
	Forrás:  gyal(130)kf(134)
	T	Krasznaköz
		Szatmár vármegye

Királyfalva
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	L	Magyarkirályfalva

Királyföld
	M:  az erdélyi szászok földjének elnevezése, amelynek közig. szerepe 1876-ban megszünt
	Forrás:  hun(658)gyal(558-559)
	H	Fundus regius
		Königsboden
		Szászföld
		Szászok földje
		Terra saxonum
	T	Erdély 1876-ig
	P	Altland
		Beszterce vidék
		Brassó vidék
		Unterwald
		Weinland
	X	erdélyi szászok
	=	szászok területe

Királyhágó
	L	Király-hágó

Királyhalma
	Forrás:  gyal(101.586)
	T	Kőhalom szék
		Nagy-Küküllő vármegye

Királyhelmec
	Forrás:  hun(611-612)kf(72)
	T	Bodrogköz
		Zemplén vármegye

királyi bányaváros
	M:  azon bányavárosok, amelyek királyi kiváltság útján szerezték meg a bányaművelési jogot
	Forrás:  gyal(355)
	H	szabad királyi bányaváros
	F	bányaváros
	A	Bakabánya
		Bélabánya
		Besztercebánya
		Körmöcbánya
		Libetbánya
		Selmecbánya
		Újbánya

királyi szabadalmazott bányaváros
	M:  Közvetlen királyi jog alatt működő bányaváros
	F	bányaváros
	A	Belényes
		Felsőbánya
		Gölnicbánya
		Hosszúmező
		Huszt
		Igló
		Korpona
		Máramarossziget
		Nagybánya
		Szomolnok
		Técső
		Visk

Királykegye
	Forrás:  hun(245)
	H	Königsgnade
	T	Krassó-Szörény vármegye
	X	krassovánok

Királysziget
	Forrás:  kf(77-78)
	L	Csepel-sziget

Kirgizisztán
	M:  Államformája köztársaság. Közigazgatási beosztás: 4 terület (oblaszty)
	F	közép-ázsiai állam
	T	Független Államok Közössége ázsiai része
	P	Biskek
	X	Isszik-Kul
		Nyugat-Turkesztán

Kiribati
	M:  Három lakott szigetcsoportból  és néhány lakatlan szigetből álló óceániai független állam
	F	mikronéziai állam
		mikronéziai sziget
	P	Canton és Enderbury
		Gilbert-szigetek
		Phoenix-szigetek
		Sor-szigetek

Kirin tartomány
	L	Jihin tartomány

Kiritimati
	T	Sor-szigetek
	E	Karácsony-atoll

Kirov terület
	T	Volga-Vjatka vidéke

Kirovográd terület
	T	Ukrajna

Kis Szent Benát-hágó
	F	alpesi hágó

Kis vármegye
	Forrás:  gyal(792-793)
	LV	Kis-Szepes vármegye
		Szepesi lándzsások kerülete

Kis-Ararát
	H	Kücük Agri dagi
	HV	Ararát
	T	Ararát-masszívum

Kis-Atlasz
	T	Atlasz-hegység

Kis-Ázsia
	H	Anatólia
		Kisázsia
	F	félsziget
		közel-keleti természeti táj

Kis-Csallóköz
	Forrás:  gyal(795)kf(179-180)
	L	Szigetköz

Kis-Duna
	F	Közép-Duna

Kis-Fátra
	F	Északnyugati-Kárpátok

Kis-Heves vármegye
	Forrás:  gyal(551)
	L	Kumej vármegye

Kis-Hingan
	F	távol-keleti hegység

Kis-Jugoszlávia
	L	Szerbia

Kis-Kárpátok
	F	Északnyugati-Kárpátok

Kis-Kaukázus
	T	Kaukázus

Kis-Küküllő
	R	Küküllő

Kis-Küküllő köze
	Forrás:  KSzN(8-9)
	H	Hegymegett
	T	Küküllő mente
	P	Csekelaka
		Fugad
		Hari
		Istvánháza
		Magyarbagó
		Magyarbece
		Magyarbükkös
		Magyarlapád
		Magyarózd
		Magyarsolymos
	X	Alsó-Fehér vármegye

Kis-Küküllő mente
	Forrás:  KSzn(8-9)
	H	Vízmellék
	T	Küküllő mente
	P	Abosfalva
		Ádámos
		Alsókarácsonyfalva
		Balázsfalva
		Bethlenszentmiklós
		Boldogfalva
		Bonyha
		Borzás
		Búzáskocsárd
		Csávás
		Csüdőtelke
		Dányán
		Désfalva
		Dicsőszentmárton
		Egrestő
		Gógán
		Gógánváralja
		Göcs
		Harangláb
		Héderfája
		Kelementelke
		Kiskend
		Kóródszentmárton
		Küküllődombó
		Küküllőpócsfalva
		Küküllőszéplak
		Küküllővár
		Magyarbénye
		Magyarherepe
		Magyarkirályfalva
		Magyarmaroscsesztve
		Magyarpéterfalva
		Magyarsáros
		Magyarsülye
		Magyarszentbenedek
		Mikefalva
		Nagykend
		Nagymedvés
		Sövényfalva
		Szancsal
		Szőkefalva
		Vámosgálfalva
		Vámosudvarhely
		Zsidve
	X	Alsó-Fehér vármegye
		Kis-Küküllő vármegye
		Maros-Torda vármegye

Kis-Küküllő vármegye
	Forrás:  hun(659)gyal(567)
	T	Erdély 1876-1920 között
		Magyarország 1876-1920 között
	P	Abosfalva
		Ádámos
		Bethlenszentmiklós
		Boldogfalva
		Bolhács
		Bonyha
		Borzás
		Csávás
		Csüdőtelke
		Dányán
		Désfalva
		Dicsőszentmárton
		Egrestő
		Erzsébetváros
		Gógán
		Gógánváralja
		Harangláb
		Héderfája
		Kisekemező
		Kiskend
		Kóródszentmárton
		Küküllődombó
		Küküllőpócsfalva
		Küküllőszéplak
		Küküllővár
		Magyarbénye
		Magyarkirályfalva
		Magyarpéterfalva
		Magyarsáros
		Mese helység
		Mikefalva
		Nagyekemező
		Nagykend
		Nagyteremi
		Sövényfalva
		Szancsal
		Szőkefalva
		Teremiújfalu
		Vámosgálfalva
		Vámosudvarhely
		Zsidve
	E	Küküllő vármegye
	X	Kis-Küküllő mente

Kis-Rabszolga-tó
	F	észak-amerikai tó
	X	Kanada

Kis-Szamos
	R	Szamos
	E	Hideg-Szamos
		Meleg-Szamos

Kis-Szamos mente
	Forrás:  kf(169)
	T	Szamos mente

Kis-Szepes vármegye
	M:  1803-ig önálló közig. egység volt a Szepességben
	Forrás:  gyal(792-793)
	H	Sedes Superior nob. X. lanc. com. scep.
	HV	Kis vármegye
	T	Szepesség
	R	Szepes vármegye
	X	Szepesi lándzsások kerülete

Kis-Szolnok vármegye
	Forrás:  gyal(551)
	L	Kumej vármegye

Kis-Szunda-szigetek
	HV	Szunda-szigetek
	F	Maláj-szigetvilág
	T	Indonézia
	P	Alor-szigetek
		Bali-sziget
		Lombok-sziget
		Solor-szigetek
		Sumbawa-szigetek
		Timor és a szomszédos szigetek

Kisalföld
	Forrás:  kf(129-132)
	F	alföld
		magyarországi természeti táj
		magyarországi történeti-néprajzi táj
	T	Kárpát-medence
	P	Bársonyos
		Csallóköz
		Fenyér
		Fertő-vidék
		Győr vármegyei Vízköz
		Győri-puszták
		Hanság
		Mátyusföld
		Rábaköz
		Sokoróalja
		Sopron vármegyei nagyerdő

Kisázsia
	M:  A félsziget megkülönböztető neve "Nagyázsiától"
	L	Kis-Ázsia

kisázsiai Pentapolisz
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Britannica Hung., Ókori lexikon
	F	Pentapolisz
	T	Doris
	P	Ialysos
		Kameiros
		Knidos
		Kos
		Lindos

Kisbabot
	Forrás:  gyal(73)
	T	Győr vármegye
		Sokoróalja

Kisbér
	Forrás:  kf(68)
	T	Bársonyos
		Komárom vármegye

Kisbozinta
	Forrás:  gyal(132)
	T	Nagysomkúti járás
		Szatmár vármegye
	X	Kővár vidéke

Kisbucsa
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Kiscigánd
	Forrás:  hun(611-612)kf(72)
	T	Cigánd

Kiscsány
	Forrás:  gyal(691)
	T	Baranya vármegye
		Ormánság

Kiscsehi
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Kisdoba
	Forrás:  kszn(6-7)
	T	Szilágy vármegye
		Tövishát

Kisekemező
	Forrás:  gyal(780)
	T	Kis-Küküllő vármegye
		Szeben szék

Kisfalud
	Forrás:  gyal(728)hun(351)
	T	Rábaköz
		Sopron vármegye

Kisfentős
	Forrás:  gyal(132)
	T	Nagysomkúti járás
		Szatmár vármegye
	X	Kővár vidéke

Kisgéres
	Forrás:  hun(611-612)kf(72)
	T	Bodrogköz
		Zemplén vármegye

Kisháza
	Forrás:  kf(93-94)
	T	Bihar vármegye
		Fekete-Körös völgye

Kisiljevo-sziget
	F	dunai sziget

Kisinyov
	L	Chisinau

Kiskalota
	Forrás:  kf(124)rnl11(169)
	T	Kalota

Kiskalota község
	Forrás:  gyal(541)
	T	Felszeg
		Kolozs vármegye
	X	Bánffyhunyadi járás
		mócok

Kiskapus
	Forrás:  kf(81)
	T	Dél-Erdély
		Nagy-Küküllő vármegye

Kiskárolyfalva
	Forrás:  hun(245)
	H	Károlyfalva
	T	Krassó-Szörény vármegye
	X	krassovánok

Kiskend
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	T	Kis-Küküllő mente
		Kis-Küküllő vármegye

Kiskeresér
	L	bihari Mezőség

Kiskörei-víztároló
	L	Tisza-tó

Kiskövesd
	Forrás:  hun(611-612)kf(72)
	T	Bodrogköz
		Zemplén vármegye

Kiskrassó
	Forrás:  hun(245)
	H	Lupák
	T	Krassó-Szörény vármegye
	X	krassovánok

Kiskundorozsma
	Forrás:  gyal(534-535)
	T	Kiskunság

Kiskunfélegyháza
	Forrás:  gyal(534-535)
	T	Kiskunság

Kiskunhalas
	Forrás:  gyal(534-535)
	T	Kiskunság

Kiskunlacháza
	Forrás:  gyal(534-535)
	T	Kiskunság

Kiskunmajsa
	Forrás:  gyal(534-535)
	T	Kiskunság

Kiskunság
	Forrás:  gyal(534-535)
	F	kiváltságos kerület
	T	Duna-Tisza köze
		Jász-kun kerületek
	P	Fülöpszállás
		Kiskundorozsma
		Kiskunfélegyháza
		Kiskunhalas
		Kiskunlacháza
		Kiskunmajsa
		Kunszentmiklós
		Szabadszállás
	X	Dunamellék
		kunok
		Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye
		poták

Kislengyel
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Kismarton
	Forrás:  gyal(194)
	F	szabad királyi város
	T	Sopron vármegye
	R	Eisenstadt

Kismedves
	L	Felsőmedves

Kismórichida
	Forrás:  gyal(73)
	T	Győr vármegye
		Sokoróalja

Kisnógrád
	Forrás:  kf(133)
	T	Duna-Tisza köze
	X	Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye

Kisnyégerfalva
	Forrás:  kf(93-94)
	T	Bihar vármegye
		Fekete-Körös völgye

Kisóc
	Forrás:  gyal(792.823)
	T	Lándzsásötfalu

Kisoláhország
	Forrás:  kf(108)
	L	Olténia

Kisoroszi
	Forrás:  kf(176)
	T	Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye

Kispalád
	Forrás:  kf(190)
	T	Paládok
		Szatmár vármegye

Kispéc
	Forrás:  gyal(73)
	T	Győr vármegye
		Sokoróalja

Kispetri
	Forrás:  gyal(541)
	T	Alszeg
		Kolozs vármegye
	X	Hidalmási járás

Kispiac
	Forrás:  gyal(821)kf(186)
	T	Bács-Bodrog vármegye
		Tiszamente

Kisprázsmár
	Forrás:  gyal(102.667)
	T	Nagy-Küküllő vármegye
		Nagysink szék

Kisrákos
	Forrás:  gyal(698)kf(155-156)
	H	Külsőrákos
	T	Alsóőrség
		Vas vármegye

Kissárrét
	Forrás:  kf(133)hun(220)
	H	békési Sárrét
		Bihari rétköz
		Sebes-Körös Sárrétje
	T	körösi Sárrét
		Körösköz
	X	Békés vármegye
		Bihar vármegye
	=	Rétköz

Kissink
	Forrás:  gyal(102.667)
	T	Nagy-Küküllő vármegye
		Nagysink szék

Kisszeben
	Forrás:  gyal(194)
	F	szabad királyi város
	T	Sáros vármegye

Kissziget
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Kisszokond
	Forrás:  gyal(130)kf(134)
	T	Krasznaköz
		Szatmár vármegye

Kistárkány
	Forrás:  hun(611-612)kf(72)
	T	Bodrogköz
		Zemplén vármegye

Kistolmács
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Kistoronya
	Forrás:  hun(611)
	T	Tokaj Hegyalja
		Zemplén vármegye

Kisújszállás
	Forrás:  gyal(551)
	T	Jász-Nagykun-Szolnok vármegye
		Nagykunság

Kisumu
	T	Nyanza tartomány

Kisvárda
	Forrás:  ROM(58)
	T	Rétköz
		Szabolcs vármegye
		Szabolcs-Szatmár-Bereg megye

kiváltságos kerület
	M:  Speciális jogokkal rendelkező közig. egységek az 1876-os megyebeosztásig
	Forrás:  gyal(193-194)
	A	Hajdú kerület
		Jászság
		Kiskunság
		Nagykunság
		szabad királyi város
		szepesi város
	T	Magyarorság 1723-1876 között

Kivu körzet
	T	Kongói Demokratikus Köztársaság
	E	Kivu tartomány

Kivu tartomány
	T	Zaire
	R	Kivu körzet

Kivu-tó
	F	afrikai tó
	X	Kongói Demokratikus Köztársaság
		Ruanda

Kizilkum
	F	domborzati sivatag
		közép-ázsiai természeti táj

Kjonggi
	T	Koreai Köztársaság

Klagenfurt
	T	Kärnten

Klézse
	Forrás:  gyal(649)kok(33)kf(149)
	T	Bacau megye
		moldvai Mezőség

klimatikus zóna
	L	Égöv

Klisszura
	M:  Az Al-Duna Drenkovától Orsováig terjedő szakasza
	T	Al-Duna
	P	Alsó-Klisszura
		Felső-Klisszura

Klokotics
	Forrás:  hun(245)
	L	Krassócsergő

Knidos
	T	kisázsiai Pentapolisz

Kobátfalva
	Forrás:  hun(779)kf(153)
	T	Nyikó mente

Kobenhavn
	L	Koppenhága

Kóbor
	Forrás:  gyal(101.586)
	T	Dél-Erdély
		Kőhalom szék
		Nagy-Küküllő vármegye
	X	szászmagyarok

Kocs
	Forrás:  kf(68)
	T	Bársonyos
		Komárom vármegye

Kogi szövetségi állam
	T	Nigéria
	P	Lokoja

Kohima
	T	Nagaland

Kókusz (Keeling)-szigetek
	M:  Cocos (Keeling) Islands
	H:  Az MSZ EN 23166:1995 szerint ez a szabványos államnév. A Kartographia világatlaszában Kókusz (Keelin)-szigetek szerepel
	H	Cocos (Keeling)-szigetek
		Keeling-szigetek
	F	Ausztrália külbirtoka
		indiai-óceáni ausztráliai sziget

Kola-félsziget
	F	félsziget
	T	Karjalai-tönk

Kolbász szék
	Forrás:  gyal(551)
	T	Kumej vármegye

Kolcér
	Forrás:  gyal(132)
	T	Nagysomkúti járás
		Szatmár vármegye
	X	Kővár vidéke

Kolgujev-sziget
	F	észak-európai sziget
	T	Nyenyecföld

Kolhida
	F	alföld
	T	Kaukázus-vidék

Kolima
	F	észak-ázsiai folyó
	X	Jeges-tenger

Kolima-hegység
	F	észak-ázsiai hegység

Kolon
	Forrás:  kf(195-196)
	T	Nyitra vármegye
		Zoborvidék

Kolossze
	T	Asia provincia
		Phrygia

Kolozs
	Forrás:  kf(91)
	T	Erdőalja
		Kolozs vármegye

Kolozs vármegye
	Forrás:  hun(659)gyal(578-579)
	T	Erdély 1876-1920 között
		Magyarok földje
		Magyarország 1876-1920 között
		Magyarország 1938-1941(1944) között
	P	Argyas
		Bánffyhunyad
		Bánffyhunyadi járás
		Bedecs
		Bogártelke
		Deréte
		Drág
		Egeres
		Farnas
		Forgácskút
		Gyalu
		Gyalui járás
		Gyerőfalva
		Gyerőfidongó
		Gyerővásárhely
		Györgyfalva
		Havasrekettye
		Havasrogoz
		Hidalmási járás
		Hidegszamos
		Inaktelke
		Jákótelke
		Jegenye
		Kalotabikal
		Kalotaszentkirály
		Ketesd
		Kiskalota község
		Kispetri
		Kolozs
		Kolozsvár
		Körösfő
		Lapupatak
		Magyarbikal
		Magyargorbó
		Magyargyerőmonostor
		Magyarkapus
		Magyarókereke
		Magyarvalkó
		Magyarzsombor
		Mákófalva
		Meregyő
		Mocs
		Nádasdaróc
		Nádasmenti járás
		Nagykalota
		Nagypetri
		Nagysármás
		Sárvásár
		Sebesvár
		Sólyomtelke
		Székelyjó
		Sztána
		Tóttelke
		Türe
		Uzdiszentpéter
		Váralmás
		Zentelke
		Zsobok
	R	Cluj megye
	X	Borsa völgye
		erdélyi Mezőség
		Erdőalja
		Kalota

Kolozsborsa
	Forrás:  kf(73)
	T	Borsa völgye

Kolozsvár
	Forrás:  gyal(194)
	F	szabad királyi város
	T	Kolozs vármegye
	P	Hóstát

Koltó
	Forrás:  gyal(132)
	T	Nagysomkúti járás
		Szatmár vármegye
	X	Kővár vidéke

Kolumbia
	H	Colombia
	F	dél-amerikai állam
	P	Bolívar tartomány, Kol.
		egyéb igazgatási területek
		Intendancias
		Kormánybiztosságok, Kol.
		Magdalena tartomány
		Santander tartomány

Kolumbiai-Andok
	F	Andok
	A	Sierra Nevada de Cocuy
		Sierra Nevada de Santa Marta

Kolun
	Forrás:  gyal(780)
	T	Fogaras vármegye
		Szeben szék

Komandorszkij-szigetek
	L	Parancsnok-szigetek

Kománfalva
	Forrás:  kf(149)
	T	Bacau megye
		Tatros völgye

Komárom
	Forrás:  gyal(194)
	F	szabad királyi város
	T	Esztergom-Komárom megye
		Komárom vármegye

Komárom és Esztergom k. e. e. vármegye
	M:  A k. e. e. rövidítés feloldása: közigazgatásilag egyelőre egyesített
	Forrás:  gyal(205-208)
	T	Magyarország 1921-1938 között

Komárom megye
	T	Magyarország 1945(1949)-1983(1989) között
	R	Esztergom-Komárom megye

Komárom vármegye
	Forrás:  gyal(579)
	T	Dunántúli kerület
		Magyarország 1876-1920 között
		Magyarország 1938-1941(1944) között
	P	Ács
		Kisbér
		Kocs
		Komárom
		Nagyigmánd
		Tatabánya
	R	Esztergom-Komárom megye
	X	Altáj
		Bársonyos
		Győri-puszták
		Mátyusföld

Komi Autonóm Köztársaság
	L	Komiföld

Komiföld
	H	Komi Autonóm Köztársaság
	T	Oroszország európai északkeleti része
	P	Sziktivkar

Kommagene
	L	Commagene

Komodo-sziget
	T	Sumbawa-szigetek

Komoró
	Forrás:  ROM(58)
	T	Rétköz
		Szabolcs vármegye

Komoróc
	Forrás:  gyal(792.823)
	T	Lándzsásötfalu

Komorzán
	Forrás:  gyal(345)
	T	Avas
		Szatmár vármegye

Kongó
	M:  Kongói Köztársaság.1969.12.31-1991.06.10. között Kongói Népi Köztársaság. Közigazgatási beosztás: 9 körzet (région)
	H:  Csak az 1991 utáni állam esetén használandó. A Kongó-vidék térben és időben átfogó történelmi, politikai, gazdasági, ill. átfogó földrajzi, geológia, 1biológiai tárgyalása esetén a "Kongó-medence"  használandó
	F	egyenlítői közép-afrikai állam
	T	Kongó-medence
	P	Brazzaville
	E	Kongói Népi Köztársaság
	=	Kongói Demokratikus Köztársaság
		Zaire

Kongó-folyó
	F	afrikai folyó
	E	Cassai
		Oubangui
	X	Atlanti-óceán

Kongó-medence
	F	földfelszíni medence
	T	Közép-Afrika
	P	Kongó
		Kongói Demokratikus Köztársaság
		Kongói Népi Köztársaság
		Zaire

Kongó-medencei peremhegység
	A	Mitumba-hegység
	T	Közép-Afrika

Kongói Demokratikus Köztársaság
	M:  Kongói Demokratikus Köztársaság 1997.05.17. után. Korábban Zair
	F	egyenlítői közép-afrikai állam
	T	Kongó-medence
	P	Alsó-Zaire körzet
		Bandundu körzet
		Egyenlítői körzet, Kongó
		Felső-Zaire körzet
		Kelet-Kasai körzet
		Kinshasa szövetségi körzet
		Kivu körzet
		Nyugat-Kasai körzet
		Shaba körzet
	E	Zaire
	X	Kivu-tó
		Mai-Ndombe-tó
		Mobutu-tó
		Mweru-tó
		Rutanzige-tó
		Tanganyika-tó
	=	Belga Kongo
		Kongó
		Kongói Népi Köztársaság

Kongói Népi Köztársaság
	M:  1969.12.31-1991.06.10. között Kongói Népi Köztársaság
	H:  Csak az 1969-1991 közötti állam esetén használandó. A Kongó-vidék térben és időben átfogó történelmi, politikai, gazdasági, ill. átfogó földrajzi, geológia, biológiai tárgyalása esetén a "Kongó-medence"  használandó
	T	Kongó-medence
	R	Kongó
	E	Francia Egyenlítői Afrika
	=	Kongói Demokratikus Köztársaság
		Zaire

Konstantinápoly
	T	Bizánci Birodalom
		Keletrómai Birodalom
	R	Isztambul
	E	Bizánc város

KONTINENS
	M:  Óceánokkal, tengerekkel körül vett nagy kiterjedésű, összefüggő szárazföld
	F	szárazföld
	A	Amerikai kontinens
		Antarktiszi kontinens
		Ausztráliai kontinens
		Eurázsiai kontinens
		hajdani kontinens
	=	földrész

kontinentális sivatag
	L	domborzati sivatag

kontinentális talapzat
	T	szárazföld

Konya
	T	Konya és Adana történelmi tartomány
	E	Ikonion

Konya és Adana történelmi tartomány
	P	Konya
	R	Dél-Anatólia régió
		Délkelet-Anatólia régió

Kopács
	Forrás:  kf(53)gyal(356)
	T	alfaluk
		Baranya vármegye

Kopet-Dag
	F	közel-keleti hegység
	T	Eurázsiai-hegységrendszer

Koppenhága
	H	Kobenhavn
	F	főváros
	T	Zealand

Kopperberg megye
	P	Lima város, Svd.
	E	Dalekarlien

Korall-tenger
	F	peremtenger
	T	Csendes-óceán
	X	Fly

Korall-tengeri-szigetek
	F	Ausztrália külbirtoka
		csendes-óceáni ausztráliai sziget

Korcula
	T	Brac

Kordestan
	L	Kurdisztán

Kordillerák
	M:  Földünk harmadik legnagyobb hegységrendszere. Alaszkától Közép-Amerikán és az Antillákon át Tűzföldig húzódik.  A "kordillera" eredetileg párhuzamos hegyláncokból álló hegység spanyol neve
	LV	Andok
		Észak-amerikai Kordillerák
		Közép-amerikai Kordillerák

Kordofan körzet
	T	Szudán

Kordovai Emírség
	M:  A Bagdai Kalifátusból elűzött Omajjád dinasztia egy tagja alapította
	H	Omajjád Emírség
	F	Arab Birodalom
		középkori állam
	R	Aragon Királyság
		Granadai Királyság
		Kasztíliai Királyság
		Leoni Királyság
		Navarrai Királyság
		Portugál Királyság
	E	Nyugati Gót Királyság
		Szvév Királyság

Koreai Köztársaság
	H	Dél-Korea
	F	távol-keleti állam
	P	Csedzsu
		Dél-Cshungcshang
		Dél-Csolla
		Dél-Kjongszang
		Észak-Cshungcsang
		Észak-Csolla
		Észak-Kjongszang
		Incshon tartomány
		Kangvon
		Kjonggi
		Kvangdzsu tartomány
		Puszan tartomány
		Szöul tartomány
		Tedzson tartomány
		Tegu tartomány

Koreai Népi Demokratikus Köztársaság
	H	Észak-Korea
	F	távol-keleti állam
	P	Csagang
		Dél-Hamgjong
		Dél-Hvanghe
		Dél-Phjongjan
		Észak-Hamgjong
		Észak-Hvanghe
		Észak-Phjongan
		Kangvon1
		Keszong tartomány
		Phjongjang tartomány
		Rjanggang tartomány

Koreai-félsziget
	F	távol-keleti természeti táj

Korfu
	T	jón-tengeri sziget

Korinthia
	HV	Korinthosz
	F	ókori Görögország
	R	Korinthosz megye

Korinthosz
	LV	Korinthia
		Korinthosz megye
		Korinthosz város
		Korinthoszi földszoros
		Korinthoszi-csatorna
		Korinthoszi-öböl

Korinthosz megye
	HV	Korinthosz
	T	Peloponnészosz tartomány
	P	Korinthosz város
	E	Korinthia

Korinthosz város
	HV	Korinthosz
	T	Korinthosz megye

Korinthoszi földszoros
	HV	Korinthosz
	F	földszoros

Korinthoszi-csatorna
	H	Isthmos Korinthou
	HV	Korinthosz
	F	tengeri csatorna
	T	Korinthoszi-öböl

Korinthoszi-öböl
	HV	Korinthosz
	F	tengeröböl
	T	Jón-tenger
	P	Korinthoszi-csatorna
	E	Pátrai-öböl

Korjákföld
	T	Kamcsatka terület

Kormánybiztosságok, Kol.
	H	Comisaria
	T	Kolumbia

Kóródszentmárton
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	T	Kis-Küküllő mente
		Kis-Küküllő vármegye

Kórógy
	Forrás:  kf(181)
	T	Szerém vármegye
	X	szlavóniai magyarok

Koronaváros
	Forrás:  gyal(626)rnl13(378)
	A	Hosszúmező
		Huszt
		Máramarossziget
		Técső
		Visk

Koroncó
	Forrás:  gyal(73)
	T	Győr vármegye
		Sokoróalja

Korond
	Forrás:  kf(168)
	T	Sóvidék
		Udvarhely vármegye

Korpavár
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Korpona
	Forrás:  gyal(194)
	F	királyi szabadalmazott bányaváros
		szabad királyi város
	T	Hont vármegye

Korzika
	H	Corse
	F	dél-európai sziget
	T	Franciaország

Kos
	H	ürü
	F	apaállat
		juh
	T	kisázsiai Pentapolisz

Kosciusko-felföld
	L	Ausztrál-Alpok

Kosd-szék
	Forrás:  gyal(559)
	L	Kőhalom szék

Kosrae
	H	Kusaie
		Strong Island
		Ualan
	F	mikronéziai sziget
	T	Mikronéziai Szövetségi Államok
	P	Tofol

Koszalini vajdaság
	T	Lengyelország

Koszovó
	H	Rigómező
	T	Szerbia

Kosztroma terület
	T	Központi vidék a Feketeföld kivételével

Kota Baharu
	T	Kelantan

Kota Kinabalu
	T	Sabah

Kótaj
	Forrás:  ROM(58)
	T	Rétköz
		Szabolcs vármegye

Kotormány
	Forrás:  gyal(698)kf(155-156)
	T	Alsóőrség
		Vas vármegye

Kovás
	Forrás:  gyal(132)
	T	Nagysomkúti járás
		Szatmár vármegye
	X	Kővár vidéke

Kovászna megye
	L	Covasna megye

Kozmadombja
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Kő
	M:  Település
	Forrás:  kf(82)gyal(356)
	T	Baranya vármegye
		Drávaköz
	=	műkő
		terméskő

Kőhalmi járás
	Forrás:  gyal(101.586)
	T	Nagy-Küküllő vármegye
	E	Kőhalom szék

Kőhalom
	Forrás:  gyal(101.586)
	T	Kőhalom szék
		Nagy-Küküllő vármegye

Kőhalom szék
	Forrás:  hun(658)gyal(586)
	H	Kosd-szék
	T	Altland
	P	Ágostonfalva
		Alsórákos
		Datk
		Felsőtyukos
		Garat helység
		Halmágy
		Homoród
		Homoróddaróc
		Kaca
		Királyhalma
		Kóbor
		Kőhalom
		Lemnek
		Longodár
		Mátéfalva
		Mirkvásár
		Oltbogát
		Olthévíz
		Olthidegkút
		Pálos
		Rádos
		Sövénység
		Szászbuda
		Szászfehéregyháza
		Szásztyukos
		Székelyzsombor
		Ugra
		Ürmös
		Zsiberk
	R	Kőhalmi járás
	X	erdélyi szászok

Kölesér
	M:  feledésbe merült középkori tájnév
	Forrás:  hun(212)kf(133)
	L	Körösköz

Königsboden
	L	Királyföld

Königsgnade
	Forrás:  hun(245)
	L	Királykegye

Köpec
	Forrás:  kf(92-93)hun(718.749)
	T	Erdővidék
		Háromszék vármegye

Körmend-hegyháti járás
	Forrás:  gyal(861)kf(115)
	L	vasi Hegyhát

Körmöcbánya
	Forrás:  gyal(194)
	F	királyi bányaváros
		szabad királyi város
	T	Bars vármegye

Körös
	F	magyarországi folyó
	R	Tisza
	E	Fehér-Körös
		Feket-Körös
		Sebes-Körös

Körös vármegye
	Forrás:  gyal(193)
	T	Horvátország

Körös-Maros köze
	Forrás:  kf(133)
	T	Tiszántúl

Körös-vidék
	Forrás:  hun(212)kf(133)
	L	Körösköz

Körösbánya
	Forrás:  gyal(355)
	F	világi földesúri bányaváros
	T	Hunyad vármegye

Körösfő
	Forrás:  gyal(541)
	T	Felszeg
		Kolozs vármegye
	X	Bánffyhunyadi járás

KŐRÖSHEGY
	T	Somogy megye

körösi Sárrét
	Forrás:  kf(164-166)mnl4(429)
	HV	Sárrét
	T	Tiszántúl
	P	Kissárrét
		Nagysárrét

Körösjánosfalva
	Forrás:  kf(93-94)
	T	Bihar vármegye
		Fekete-Körös völgye

Körösköz
	Forrás:  hun(212)kf(133)
	H	Kölesér
		Körös-vidék
	T	Tiszántúl
	P	bihari Mezőség
		Kissárrét
	E	Kétkörösköz
	X	bihari Erdőhát

Köröstárkány
	Forrás:  kf(93-94)
	T	Bihar vármegye
		Fekete-Körös völgye

Köröszug
	Forrás:  kf(134)
	L	Tiszazug

körzet
	F	közigazgatási terület

kősivatag
	H	hammada
	F	sivatag
	A	Arab-sivatag
		Núbiai-sivatag

Kőszeg
	Forrás:  gyal(194)
	F	szabad királyi város
	T	Vas vármegye

Kőszegi-hegység
	F	magyarországi hegység
	T	Dunántúl
		Nyugat-dunántúli medence
		Szombathely és Kőszeg vidéke

Kőszegremete
	Forrás:  gyal(345)
	T	Avas
		Szatmár vármegye

Kötegyán
	Forrás:  gyal(60-61)
	T	Bihar vármegye
		bihari Mezőség

Kővágószöllős
	Forrás:  kf(111.142-144)
	T	mecseki Hegyalja

Kővágótöttös
	Forrás:  kf(111.142-144)
	T	mecseki Hegyalja

Kővár vidéke
	M:  az 1876-os megyebeosztás Szatmár, Szilágy és Szolnok-doboka vm-k között osztotta fel
	Forrás:  hun(658)gyal(589)
	H	Kővárvidék
	T	Partium
	P	Berkesi járás
		Búnyi járás
		Nagysomkúti járás
		Vádi járás
	X	Berkeszpataka
		Bucsonfalva
		Csolt
		Dánfalva
		Durusz
		Erdőaranyos
		Fehérszék
		Gyökeres
		Hagymáslápos
		Hávord
		Jávorfalu
		Jeder
		Jóháza
		Karuly
		Kisbozinta
		Kisfentős
		Kolcér
		Koltó
		Kovás
		Kőváralja
		Kővárgara
		Kővárhosszúfalu
		Kővárkölcse
		Kővárremete
		Közép-Szolnok vármegye
		Magosfalu
		Magyarberkesz
		Magyarok földje
		Nagybozinta
		Nagyfentős
		Nagykörtvélyes
		Nagynyires
		Nagysomkut
		Pribékfalva
		Pusztafentős
		Pusztahidegkút
		Somkútpataka
		Szakállasfalva
		Szamosfericse
		Szamoslukácsi
		Szamostölgyes
		Szappanpataka
		Törökfalu

Kőváralja
	Forrás:  gyal(132)
	T	Nagysomkúti járás
		Szatmár vármegye
	X	Kővár vidéke

Kővárgara
	Forrás:  gyal(132)
	T	Nagysomkúti járás
		Szatmár vármegye
	X	Kővár vidéke

Kővárhosszúfalu
	Forrás:  gyal(132)
	T	Nagysomkúti járás
		Szatmár vármegye
	X	Kővár vidéke

Kővárkölcse
	Forrás:  gyal(132)
	T	Nagysomkúti járás
		Szatmár vármegye
	X	Kővár vidéke

Kővárremete
	Forrás:  gyal(132)
	T	Nagysomkúti járás
		Szatmár vármegye
	X	Kővár vidéke

Kővárvidék
	Forrás:  kf(134)hun(211)
	L	Kővár vidéke

Kövesd
	Forrás:  kszn(6-7)
	L	Szilágykövesd

Közel-Kelet
	H	Délnyugat-Ázsia
		Elő-Ázsia
	T	Ázsia
		Mediterráneum
	P	közel-keleti állam
		közel-keleti folyó
		közel-keleti hegység
		közel-keleti természeti táj
		Palesztina
	X	Irán
		Törökország

közel-keleti állam
	F	ázsiai állam
	A	Afganisztán
		Arab Emírségek
		Azerbajdzsán
		Bahrein
		Ciprus
		Észak-Ciprusi Török Köztársaság
		Grúzia
		Irak
		Irán
		Izrael
		Jemen
		Jordánia
		Katar
		Kuwait
		Libanon
		Omán
		Örményország
		Palesztin Önkormányzati Területek
		Szaud-Arábia
		Szíria
		Törökország
	T	Közel-Kelet

közel-keleti folyó
	F	ázsiai folyó
	A	Eufrátesz
		Jordán
		Tigris folyó
	T	Közel-Kelet

közel-keleti hegység
	H	elő-ázsiai hegység
	F	ázsiai hegység
	A	Ararát-masszívum
		Elburz
		Hadramaut
		Iráni-felföld
		Jemeni-hegység
		Kaukázus
		Kopet-Dag
		libanoni-hegységek
		Ománi-hegyvidék
		Pontuszi-hegység
		Sinai-hegység
		Torosz-hegység
		Zagrosz-hegység
	T	Közel-Kelet

közel-keleti természeti táj
	F	ázsiai természeti táj
	A	Anatóliai-magasföld
		Arab-félsziget
		Golán-fennsík
		Iráni-medencevidék
		Kaukázus-vidék
		Kis-Ázsia
		Kurdisztán
		Örmény-magasföld
		Szír-Jordán-árok
		Szír-sivatag
	T	Közel-Kelet

Közép-Afrika
	T	Egyenlítői-Afrika
	P	guineai-öböl szigetei
		Kongó-medence
		Kongó-medencei peremhegység
		Közép-Afrika déli fennsíkja
		Közép-Afrika északi fennsíkja
		Közép-Afrika nyugati fennsíkja
		Közép-Afrikai Köztársaság

Közép-Afrika déli fennsíkja
	M:  Kongó-medence peremvidéke
	T	Közép-Afrika

Közép-Afrika északi fennsíkja
	M:  Kongó-medence peremvidéke
	T	Közép-Afrika

Közép-Afrika nyugati fennsíkja
	M:  Kongó-medence peremvidéke
	T	Közép-Afrika

Közép-Afrikai Köztársaság
	M:  Közigazgatási beosztás: 16 prefektúra (préfecture)
	H	Oubangui-chari
		Ubangi-Shari
	F	egyenlítői közép-afrikai állam
	T	Közép-Afrika
	P	Bangui
	E	Francia Egyenlítői Afrika

Közép-afrikai-árok
	H	Nyugat-afrikai-árok
	T	Afrikai-árokrendszer
		Kelet-Afrika

Közép-Amerika
	T	Latin-Amerika
	P	közép-amerikai állam
		közép-amerikai folyó
		közép-amerikai hegység
		közép-amerikai sziget
		közép-amerikai természeti táj
		közép-amerikai tó

közép-amerikai állam
	F	amerikai állam
	A	Antigua és Barbuda
		Bahama-szigetek
		Barbados
		Belize
		Costa Rica
		Dominikai Közösség
		Dominikai Köztársaság
		Grenada
		Guatemala
		Haiti
		Honduras
		Jamaica
		Kuba
		Mexikó
		Nicaragua
		Panama
		Panamai csatornaövezet
		Saint Kitts és Nevis
		Saint Lucia
		Saint Vincent
		Salvador
		Trinidad és Tobago
	T	Közép-Amerika
	X	Anguilla

közép-amerikai folyó
	F	amerikai folyó
	A	Balsas
		Grijálva
		San Pedro
		Santiago-folyó
	T	Közép-Amerika

közép-amerikai hegység
	F	amerikai hegység
	A	Közép-amerikai Kordillerák
	T	Közép-Amerika

Közép-amerikai kontinens
	T	Amerikai kontinens

Közép-amerikai Kordillerák
	H	Déli Kordillerák
	HV	Kordillerák
	F	közép-amerikai hegység
	A	Sierra Madre
		Tarahumara-hegység
	P	Mexikói-magasföld

közép-amerikai sziget
	F	amerikai sziget
	A	Amerikai Virgin-szigetek
		Anguilla
		Aruba
		Brit Virgin-szigetek
		Guadelupe
		Holland Antillák
		Martinique
		Montserrat
		Puerto Rico
		Turks- és Caicos-szigetek
	T	Közép-Amerika
	P	Kajmán-szigetek

közép-amerikai természeti táj
	F	amerikai természeti táj
	A	Karib-tenger vidéke
	T	Közép-Amerika

közép-amerikai tó
	F	amerikai tó
	A	Chapalai-tó
		Managuai-tó
		Nicaragua-tó
	T	Közép-Amerika

Közép-Anatólia régió
	T	Törökország
	P	Ankara tartomány
	E	Ankara történelmi tartomány

Közép-Anglia
	T	Anglia
	P	Cambridgeshire
		Derbyshire
		Hertfordshire
		Lincolnshire
		Northamptonshire
		Nottinghamshire

Közép-angliai-alföld
	T	Angol-sziget

közép-asztrál-alföldek
	H	ausztrál alföldek
	F	alföld
		ausztráliai természeti táj
	A	Carpentaria-alföld
		Eyre-tó-alföldje
		Murray-Darling-alföld

közép-ausztráliai hegység
	F	ausztráliai hegység
	A	Ayers-szikla
		Macdonell-hegység
		Musgrave-hegység
		Petermann-hegység
	T	Nyugat-Ausztrál-tábla

Közép-Ázsia
	T	Ázsia
	P	közép-ázsiai állam
		közép-ázsiai folyó
	X	belső-ázsiai hegység

közép-ázsiai állam
	F	ázsiai állam
	A	Kazahsztán
		Kirgizisztán
		Tádzsikisztán
		Türkmenisztán
		Üzbegisztán
	T	Közép-Ázsia

közép-ázsiai folyó
	F	ázsiai folyó
	A	Amu-Darja
		Szir-Darja
	T	Közép-Ázsia

közép-ázsiai természeti táj
	F	ázsiai természeti táj
	A	Baltisztán
		Karakum
		Kizilkum
		Turáni-alföld
		Turkesztán

Közép-Csehország
	T	Csehország

Közép-Duna
	M:  Budapesttől a Vaskapuig vagy Turnu Szeverinig
	F	Középső-Duna
	A	Kamarás-Duna
		Kis-Duna
		Mosoni-Duna
		Öreg-Duna
		Soroksári-Duna
		Szentendrei-Duna
		Vág-Duna
	P	Visegrádi-szoros

Közép-Duna felső része
	M:  Az ETO magyar kiadásai szerint Passautól Budapestig. Más felosztás szerint Dévénytől Budapestig
	F	Középső-Duna
	P	Dévényi-szoros

Közép-Egyiptom
	H	Heptanomis
	T	Óegyiptomi Birodalom

Közép-Európa
	T	Európa
	P	Kárpát-medence
		közép-európai állam
		közép-európai természeti táj

Közép-európai alföld
	F	alföld
		közép-európai-síkvidék
	A	Germán-alföld
		Lengyel-alföld
		Mazowsze

közép-európai állam
	M:  az ETO fénymásolata alapján rendszerezve
	F	európai állam
	A	Ausztria
		Csehország
		Lengyelország
		Liechtenstein
		Magyarország
		Németország
		Svájc
		Szlovákia
		Szlovénia
	T	Közép-Európa

Közép-európai geest
	M:  Homokos, lápos, jégkorszaki üledékkel borított partvidék az Északi-tenger német partja mentén
	F	közép-európai-síkvidék
	A	Veluwe

Közép-európai marsch
	M:  Finom szemcsés tengeri üledékből és folyóhordalékból felépült, lápos partszegély
	F	közép-európai-síkvidék
	A	Ditmarschen
		Flandriai-alföld
		Fríz-marsch
		Holland-Marsch
		Zeeland

közép-európai természeti táj
	F	európai természeti táj
	A	Alpok
		Kárpát-medence
		Kárpátok
		közép-európai-hegyvidék
		közép-európai-síkvidék
		Rajna-vidék
	T	Közép-Európa

Közép-európai tóhátság
	F	közép-európai-síkvidék
	A	Belorusz-tóhátság
		Holsteini-svájc
		Mazuri-tóhátság
		Mecklenburgi-tóhátság
		Pomerániai-tóhátság

Közép-európai végmorénasor
	M:  A jégkorszaki gleccser vége előtt felhalmozott törmelékvonulat
	F	közép-európai-síkvidék
		végmoréna
	A	Altmark
		Fläming
		Lódzi-dombság
		Lüneburger Heide
		Yding Skovhöj

közép-európai-hegyvidék
	F	európai hegység
		közép-európai természeti táj
	A	Cseh-Morva-medence
		Cseh-Morva-medencei peremhegység
		Lengyel-középhegyvidék
		Német-középhegyvidék

közép-európai-síkvidék
	F	közép-európai természeti táj
	A	Közép-európai alföld
		Közép-európai geest
		Közép-európai marsch
		Közép-európai tóhátság
		Közép-európai végmorénasor

Közép-Görögország és Evia
	T	Görögország
	P	Athén

Közép-Kelet
	L&	Afganisztán
		Irán

Közép-Orosz-hátság
	F	Kelet-európai hátság

Közép-Skócia
	T	Skócia
	P	Közép-Skócia déli része
		Közép-Skócia északi része

Közép-Skócia déli része
	T	Közép-Skócia
	P	Angus
		Argyll
		Bute
		Clackmannan
		Dumbarton
		Fife
		Kinross
		Perth`shire
		Stirling

Közép-Skócia északi része
	H	Highlands
	T	Közép-Skócia
	P	Aberdeen
		Banff
		Inverness
		Kincardine
		Moray
		Nairn

Közép-Svéd-alföld
	T	Svéd-tönk

Közép-Szahara
	T	Szahara
	P	Hammada-el-Hamra

Közép-szibériai-fennsík
	F	Eróziós fennsík
	T	szibériai nagytáj

Közép-Szlovákia
	T	Szlovákia

Közép-Szolnok vármegye
	M:  az 1876:XXXIII.tc. Szilágy vm-be kebelezte be
	Forrás:  hun(658)gyal(590)
	T	Magyarok földje
		Partium
	R	Szilágy vármegye
	X	Kővár vidéke

Közép-Wales
	T	Wales
	P	Brecknockshire
		Cardiganshire
		Montgomeryshire
		Radnorshire

középhegység
	M:  500-1500 m tengerszint feletti magasság közötti hegység
	F	hegység

Középhomoród
	Forrás:  gyal(130)kf(134)
	T	Krasznaköz
		Szatmár vármegye

Középkalota
	Forrás:  kf(124)rnl11(169)
	T	Kalota
	X	Rézalja

középkori állam
	M:  A Római Birodalom teljes területén, a birodalom romjain a Nyugatrómai Birodalom bukása (476) és a felfedezések kezdete (1492) közötti államok. Más vélemények szerint a népvándorlás kezdete (Kr. u. 375) és Luther fellépése (1517) közötti államok
	F	állam
	A	Angol Királyság
		Arab Birodalom
		Aragon Királyság
		Avar Kaganátus
		Bizánci Birodalom
		Frank Királyság
		Granadai Királyság
		Kasztíliai Királyság
		Kazár Kaganátus
		Keleti Gót Királyság
		Kordovai Emírség
		Leoni Királyság
		Magyar Királyság
		Navarrai Királyság
		Német-Római Birodalom
		Nyugati Gót Királyság
		Oszmán-Török Birodalom
		Pápai Állam
		Portugál Királyság
		Regnum Francorum
		Szvév Királyság
		Vandál Királyság
		Velencei Köztársaság

középkori Egyiptom
	F	Egyiptom
	A	Miszr
	E	ókori Egyiptom

középkori Hispánia
	F	Hispánia
	P	Portugál Királyság
		Spanyol Királyság
	E	ókori Hispánia

középkori Itália
	F	Itália
	T	Német-Római Birodalom
	P	Keleti Gót Királyság
		Pápai Állam
		Velencei Köztársaság
	R	újkori Itália
	E	ókori Itália

középmoréna
	F	felszíni moréna
	R	fenékmoréna

Középső igazgatási területek
	A	Ayacucho megye
		Callao alkotmányos tartomány
		Huancavelica megye
		Huanuco megye
		Ica megye
		Junín megye
		Lima megye
		Pasco megye

középső síkságok
	F	belső síkságok

Középső tartomány
	T	Zimbabwe

Középső- és Alsó-Volga-vidék
	T	Oroszország európai része
	P	Asztrahan` terület
		Kalmükföld
		Kujbisev terület
		Penza terület
		Szaratov terület
		Tatárföld
		Ul`janovszk terület
		Volgográd terület

Középső-Appenninek
	T	Appenninek
	P	Abruzzók
		Római-Appenninek

Középső-Atlasz
	T	Atlasz-hegység

Középső-Duna
	M:  A Dévényi-kaputól a Vaskapuig vagy Turnu Szeverinig
	M:  Az ETO magyar kiadás szerint Passautól a Vaskapuig. A lexikonok, szakkönyvek nem használják az ETO Közép-Duna és Közép-Duna felső része felosztást
	A	Közép-Duna
		Közép-Duna felső része
	T	Duna
	P	Al-Duna

Középső-Jubba körzet
	HV	Jubba körzet
	T	Szomália

Középső-Kordillerák
	L	Déli-Sziklás-hegység

Középső-Shabeellaha körzet
	HV	Shabeellaha körzet
	T	Szomália

Középső-Urál
	F	Urál-hegység

közigazgatási egység
	H	államigazgatási egység
	A	falu
		közigazgatási terület
		település
		város
	T	állam
		közigazgatás
	X	közigazgatási egység térképe

közigazgatási terület
	F	közigazgatási egység
	A	Grófság
		Járás
		Kerület
		körzet
		megye
		Régió
		Tartomány
		Vajdaság közigazgatási terület

Központi Feketeföld
	T	Oroszország központi vidéke
	P	Belgorod terület
		Kurszk terület
		Lipeck terület
		Orel terület
		Tambov terület
		Voronyezs terület

Központi kerület, Izr.
	T	Izrael

Központi körzet, Szud.
	H	Al Jazirah
		Kék-Nílus körzet
	T	Szudán

Központi megye, Par.
	T	Paraguay
	P	Asunción

Központi tartomány, Kenya
	T	Kenya
	P	Nyeri

Központi tartomány, Zam.
	T	Északnyugat-Rhodesia
	P	Lusaka

Központi vidék a Feketeföld kivételével
	T	Oroszország központi vidéke
	P	Ivanovo terület
		Jaroszlav terület
		Kaluga terület
		Kosztroma terület
		Moszkva terület
		Rjazan` terület
		Tula terület
		Vladimir terület

Központi-Alpok
	H	Gneisz-Alpok
	F	Keleti-Alpok
	P	Alacsony-Tauern
		Eisenerzi-Alpok
		Magas-Tauern
		Nori-Alpok
		Plessur-Alpok
		Rhäti-Alpok
		Salzburgi-palahegység
		Stájer-Alpok

Község
	L	falu

Krajnai Hercegség
	M:  Kezdetben őrgrófságként a Német-római Császárság, majd az Osztrák Császárság, később az Osztrák-Monarchia része. Lényegében a mai Szlovénia területét foglalta magába, az észak-keleti (maribori/Marburg) rész kivételével, mely a Stájer Hercegséghez tartozott
	T	Osztrák Császárság
		Osztrák-Magyar Monarchia
	R	Szlovénia

Krakkói Jura
	F	Lengyel-középhegyvidék

Krakkói vajdaság
	T	Lengyelország
	E	Nyugat-Galícia

Krassó vármegye
	M:  1779-1880 között újra önálló vármegye
	Forrás:  gyal(592)
	T	Magyarország 1876-1920 között
		Tiszántúli kerület
	P	Újmoldova
	R	Krassó-Szörény vármegye
	E	Temesi bánság

Krassó-Szörény vármegye
	M:  1880-ban egyesült Krassó és Szörény vármegyékből
	Forrás:  gyal(591-592)
	T	Magyarország 1876-1920 között
	P	Királykegye
		Kiskárolyfalva
		Kiskrassó
		Krassóalmás
		Krassócsergő
		Krassóvár
		Miklósháza
		Nermed
		Oravicabánya
		Resicabánya
		Ruszkabánya
		Stájerlakanina
		Szászkabánya
		Temesszlatina
		Újmoldova
		Vizes
	E	Krassó vármegye
		Szörény vármegye
	X	Bánság

Krassóalmás
	Forrás:  hun(245)
	H	Jabalcsa
	T	Krassó-Szörény vármegye
	X	krassovánok

Krassócsergő
	Forrás:  hun(245)
	H	Klokotics
	T	Krassó-Szörény vármegye
	X	krassovánok

Krassóvár
	Forrás:  hun(245)
	T	Krassó-Szörény vármegye
	X	krassovánok

Kraszna
	Forrás:  fnesz2(580)
	LV	Kraszna község
		Kraszna-folyó

Kraszna község
	HV	Kraszna
	T	Kraszna vidéke
		Szilágy vármegye

Kraszna vármegye
	M:  Az 1877. I. tc. Szilágy vármegyébe kebelezte be
	Forrás:  hun(658)gyal(704)
	T	Magyarok földje
		Partium
	R	Szilágy vármegye
	E	Krasznaköz
	X	Kraszna vidéke

Kraszna vidéke
	Forrás:  kf(180-181)
	T	Szilágyság
	P	Kraszna község
		Szilágysomlyó
		Zilah
	X	Kraszna vármegye
		Szilágy vármegye

Kraszna-folyó
	HV	Kraszna
	F	magyarországi folyó
	R	Tisza

Krasznabéltek
	Forrás:  gyal(130)kf(134)
	T	Krasznaköz
		Szatmár vármegye

Krasznaköz
	Forrás:  kf(134)
	HV	Bükkalja
	T	Tiszántúl
	P	Alsóboldád
		Alsóhomoród
		Béltekhodos
		Bükkszoldobágy
		Dobra
		Erdőd
		Felsőboldád
		Felsőhomoród
		Géres
		Gyöngy
		Hirip
		Ivácskó
		Királydaróc
		Kisszokond
		Középhomoród
		Krasznabéltek
		Krasznasándorfalu
		Krasznaterebes
		Laphegy
		Meddes
		Nagymadarász
		Nagyszokond
		Nántü
		Oláhgyürüs
		Oroszfalva
		Pácafalu
		Piskáros
		Rákosterebes
		Résztelek
		Szakasz falu
		Szinfalu
	R	Kraszna vármegye
	X	Erdődi járás
		Szatmár vármegye

Krasznasándorfalu
	Forrás:  gyal(130)kf(134)
	T	Krasznaköz
		Szatmár vármegye

Krasznaterebes
	Forrás:  gyal(130)kf(134)
	T	Krasznaköz
		Szatmár vármegye

Krasznodar tartomány
	T	Észak-Kaukázus és az Alsó-Don vidéke
	P	Adigeföld

Krasznojarszk terület
	T	Szibéria közigazgatási terület
	P	Evenkiföld
		Hakaszföld
		Tajmiri Nyenyecföld

Kréta-sziget
	T	krétai-tengeri sziget
	E	Creta
		Creta et Cyrene provincia
	=	kréta

Krétai-tenger
	F	peremtenger
	T	Földközi-tenger

krétai-tengeri sziget
	T	görög szigetvilág
	P	Kréta-sziget

Krím
	LV	Krím terület
		Krím-félsziget

Krím terület
	HV	Krím
	T	Ukrajna
	P	Szimferopol

Krím-félsziget
	HV	Krím
	F	félsziget

Krizba
	Forrás:  gyal(357)
	T	Brassó vármegye
		Tízfalu

Krk
	F	adriai-tengeri sziget
	T	Horvátország

Krompach
	Forrás:  gyal(793)rnl17(532)
	F	szepesi bányaváros
	T	Szepes vármegye
	X	bányaváros

Krung Thep
	L	Bangkok

Kuala Lumpur
	LV	Kuala Lumpur szövetségi terület
		Kuala Lumpur város

Kuala Lumpur szövetségi terület
	HV	Kuala Lumpur
	T	Malajzia
	P	Kuala Lumpur város

Kuala Lumpur város
	HV	Kuala Lumpur
	F	főváros
	T	Kuala Lumpur szövetségi terület

Kuala Terengganu
	T	Terengganu

Kuanghszi-Csuang autonóm terület
	L	Guanxi Zhuangzu Zizhiqu

Kuangtung tartomány
	L	Guangdong tartomány

Kuantan
	T	Pahang

Kuba
	F	közép-amerikai állam
	P	Camagüey tartomány
		Islas de Pinos
		La Habana tartomány
		Matanzas tartomány
		Oriente tartomány
		Pinar der Río tartomány
		Santa Clara tartomány

Kubán-alföld
	F	Kelet-európai alföld

Kuching
	T	Sarawak

Kucsói bánság
	M:  1428-ban veszti el a Magyar Királyság
	Forrás:  gyal(134)
	F	bánságok
	P	Galambóc
	R	Macsói bánság

Kufra-oázis
	F	oázis

Kujbisev terület
	T	Középső- és Alsó-Volga-vidék

Kujcsou tartomány
	L	Guizhou tartomány

Kuku-Nór
	H	Qinghai-tó
	F	ázsiai tó
	X	Kína

kultúrtáj
	L	megművelt terület

Kumaon-Himalája
	L	Kumáum-Himalája

Kumáum-Himalája
	H	Kumaon-Himalája
	F	Himalája kelet-nyugati vonulat

Kumej vármegye
	M:  a 13-15. sz-ban önálló vármegye a Nagykunság területén
	Forrás:  gyal(551)
	H	Kis-Heves vármegye
		Kis-Szolnok vármegye
	P	Kolbász szék
	X	Nagykunság

Kunene
	H	Cunene
	F	afrikai folyó
	X	Atlanti-óceán

Kunhegyes
	Forrás:  gyal(551)
	T	Jász-Nagykun-Szolnok vármegye
		Nagykunság

Kunlun
	F	belső-ázsiai hegység

Kunmadaras
	Forrás:  gyal(551)
	T	Jász-Nagykun-Szolnok vármegye
		Nagykunság

Kunszentmárton
	Forrás:  gyal(551)
	HV	Szentmárton
	T	Jász-Nagykun-Szolnok vármegye
		Nagykunság

Kunszentmiklós
	Forrás:  gyal(534-535)
	T	Kiskunság

Kuopio
	T	Finnország

Kupang
	T	Indonéz-Timor

Kur-öböl
	F	tengeröböl
	T	Balti-tenger

Kura-Araksz-alföld
	H	Kura-medence
	F	alföld
	T	Kaukázus-vidék

Kura-medence
	L	Kura-Araksz-alföld

Kurdestan
	L	Kurdisztán

Kurdisztán
	M:  Történelmi régió és természetföldrajzi táj a Zagrosz-hegység területén és a Torosz-hegység keleti részén.
	Forrás:  Britannica Hung., Magyar nagylexikon
	H	Kordestan
		Kurdestan
	F	közel-keleti természeti táj
	X	Kurdisztán tartomány
		kurdok
		Örményföld és Kurdisztán

Kurdisztán tartomány
	T	Irán
	X	Kurdisztán

Kurgan terület
	T	Szibéria közigazgatási terület

Kurhessen
	L	Hessen-Kassel

Kuril-szigetek
	F	ázsiai sziget
	T	Szahalin terület

Kurszk terület
	T	Központi Feketeföld

Kurzeme
	F	Kelet-európai alföld

Kusaie
	L	Kosrae

Kusaly
	Forrás:  kszn(6-7)
	T	Szilágy vármegye
		Tövishát

Kushiro
	T	Hokkaido-sziget

Kustánszeg
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Kuvait
	L	Kuwait

Kuwait
	M:  Államformája sejkség. Közigazgatási beosztás: 3 kormányzóság (muhafazat)
	H	Kuvait
	F	közel-keleti állam
	P	Al Kuwayt

Kücük Agri dagi
	L	Kis-Ararát

Küküllő
	R	Maros
	E	Kis-Küküllő
		Nagy-Küküllő

Küküllő mente
	Forrás:  kf(137-138)KSzN(8-9)
	T	Székelyföld
	P	Kis-Küküllő köze
		Kis-Küküllő mente

Küküllő vármegye
	M:  a 11. sz-ban alakult vármegye,amelyik 1876-ban kettévált
	Forrás:  gyal(597)
	T	Magyarok földje
	R	Kis-Küküllő vármegye
		Nagy-Küküllő vármegye

Küküllődombó
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	H	Dombó
	T	Kis-Küküllő mente
		Kis-Küküllő vármegye

Küküllőpócsfalva
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	H	Pócsfalva
	T	Kis-Küküllő mente
		Kis-Küküllő vármegye

Küküllőszéplak
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	H	Széplak
	T	Kis-Küküllő mente
		Kis-Küküllő vármegye

Küküllővár
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	T	Kis-Küküllő mente
		Kis-Küküllő vármegye

külső kristályos öv
	F	Nyugati-Alpok
	P	Appenzelli-Alpok
		Berni-Alpok
		Dauphiné-Alpok
		Emmentáli-Alpok
		Fribourgi-Alpok
		Glarusi-Alpok
		Savoiai-Alpok
		Schwyzi-Alpok
		Tengeri-Alpok

Külső-Hebridák
	F	Brit-szigetek
	T	Észak-Skócia
	P	Lewis-sziget

Külső-Mongólia
	F	belső-ázsiai természeti táj

Külső-Somogy
	Forrás:  kf(138)
	T	Somogy
	P	Igal
		Marcali
		Tab
	X	Somogy vármegye

Külsőrákos
	Forrás:  gyal(698)kf(155-156)
	L	Kisrákos

Küréné
	L	Creta et Cyrene provincia

Kürpöd
	Forrás:  gyal(134.839)
	T	Szeben vármegye
		Újegyház szék

Küzül
	T	Tuvai autonóm terület

Kvangdzsu tartomány
	M:  Tartományi jogú város
	T	Koreai Köztársaság

Kwanza
	H	Cuanza
	F	afrikai folyó
	X	Atlanti-óceán

Kwara szövetségi állam
	T	Nigéria
	P	Ilorin

Kwazulu natal
	T	Dél-Afrikai Köztársaság
	P	Pietermaritzburg

Kymi
	E	Viipuri

Kyoga-tó
	F	afrikai tó
	X	Uganda

Kyoto
	T	Kinki-Chiho

Kypros
	L	Ciprus az ókorban

Kyrenaika
	L	Cyrenaica

Kyrene
	L	Cyrene

Kyushu-sziget
	F	Japán-szigetek
	T	Japán
	P	Nagaszaki

La Altagracia tartomány
	T	Dominikai Köztársaság

La Asunción
	T	Nueva Esparta szövetségi állam

La Estrelleta tartomány
	T	Dominikai Köztársaság

La Habana tartomány
	T	Kuba
	P	Havanna

La Laja megye
	T	Bío Bío
	P	Los Angeles, Ch.

La Libertad
	LV	La Libertad megye, Peru
		La Libertad megye, Salv.
		La Libertad város, Ec.
		La Libertad város, Fül.
		La Libertad város, Guat.
		La Libertad város, Salv.

La Libertad megye, Peru
	HV	La Libertad
	F	Északi igazgatási területek
	T	Peru

La Libertad megye, Salv.
	HV	La Libertad
	T	Salvador
	P	La Libertad város, Salv.

La Libertad város, Ec.
	HV	La Libertad
	T	Guayas tartomány

La Libertad város, Fül.
	HV	La Libertad
	T	Negros Oriental tartomány

La Libertad város, Guat.
	HV	La Libertad
	T	Petén megye

La Libertad város, Salv.
	HV	La Libertad
	T	La Libertad megye, Salv.

La Manche
	H	English channel
	F	tengeri csatorna
	T	Atlanti-óceán
	X	Szajna

La Pampa tartomány
	T	Argentína

La Paz
	LV	La Paz megye, Hond.
		La Paz megye, Salv.
		La Paz város, Bol.
		La Paz város, Hond.
		La Paz város, Mex.

La Paz megye, Hond.
	HV	La Paz
	T	Honduras
	P	La Paz város, Hond.

La Paz megye, Salv.
	HV	La Paz
	T	Salvador

La Paz város, Bol.
	M:  Adminisztratív főváros
	HV	La Paz
	T	Andok vidéke

La Paz város, Hond.
	HV	La Paz
	T	La Paz megye, Hond.

La Paz város, Mex.
	HV	La Paz
	T	Baja California Sur

La Rioja tartomány
	T	Argentína

La Romana tartomány
	T	Dominikai Köztársaság

La Unión tartomány
	T	Salvador

La Vega tartomány
	T	Dominikai Köztársaság

Labrador
	F	észak-amerikai természeti táj

Labuan
	T	Malajzia
	P	Victoria város1

Laconia
	F	ókori Görögország
	P	Sparta

Laconia megye
	T	Peloponnészosz tartomány

Lagos szövetségi állam
	T	Nigéria
	P	Ikeja

lagúna
	M:  A tengernek homokszigetekkel részben elzért öble
	F	tengeröböl
	T	tenger

Lahore
	T	Nyugat-Punjab

Lajosvölgy
	Forrás:  gyal(345)
	T	Avas
		Szatmár vármegye

lakatlan terület
	F	szárazföld

lakott terület
	F	szárazföld
	X	lakóépület
		település

Lakshadweep
	T	India
	P	Kavaratti

Lama-tó
	F	ázsiai tó
	X	Oroszország ázsiai része

Lambayeque megye
	F	Északi igazgatási területek
	T	Peru

Lanark
	T	Dél-Skócia

Lancashire
	T	Északnyugat-Anglia és Yorkshire

Lancastriai-alföld
	T	Angol-sziget

Lander-Barkly-táblavidék
	T	Nyugat-Ausztrál-tábla

Lándzsásötfalu
	Forrás:  gyal(792.823)
	HV	Szentandrás
	T	Szepesi lándzsások kerülete
	P	Horka
		Kisóc
		Komoróc
		Miklósfalva

Languedock-Roussillon
	T	Franciaország

Lanka
	L	Srí Lanka

Lansing
	T	Michigan szövetségi állam

Laodicea
	T	Asia provincia

Laodicene
	T	Syria Superior

Laoighis
	L	Laois grófság

Laois grófság
	H	Laoighis
	T	Írország

Laosz
	M:  Államformája népi demokratikus köztársaság. Közigazgatási beosztás: 17 tartomány (khoueng)
	F	délkelet-ázsiai állam
	P	Viangchan

Laphegy
	Forrás:  gyal(130)kf(134)
	T	Krasznaköz
		Szatmár vármegye

Lápos mente
	Forrás:  hun(674)kók(33)kf(138)
	F	erdélyi történeti-néprajzi táj
	P	Domokos
		Erzsébetbánya
		Felsőszőcs
		Magyarlápos
		Nemesbudafalva
		Oláhlápos
		Tőkés település
	X	Szolnok-Doboka vármegye

Lappföld
	A	Finnmark
		Lappföld természeti táj
		Lappi
		Lappland
	X	lappok

Lappföld természeti táj
	M:  A Skandináv-hegyvidék egy része
	F	Lappföld
	T	Skandináv-hegyvidék

Lappi
	F	Lappföld
	T	Finnország

Lappland
	M:  Svédországi lappok lakta tartomány
	H	Lappmark
	F	Lappföld
	T	Norrland

Lappmark
	L	Lappland

Laptyev-tenger
	F	peremtenger
	T	Jeges-tenger

Lapupatak
	Forrás:  gyal(541)
	T	Alszeg
		Kolozs vármegye
	X	Hidalmási járás
		mócok

Lápvidék
	L	mocsár

Lara szövetségi állam
	T	Venezuela
	P	Barquisimento

Las Palmas
	T	Kanári-szigetek

Laskó
	Forrás:  kf(53)gyal(356)
	T	alfaluk
		Baranya vármegye

Lasztonya
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Latakia tartomány
	T	Szíria

Latin Császárság
	M:  A Bizánci Birodalom területén a negyedik keresztes hadjárat idején a keresztesek és a velenceiek által létrehozott, s 1204-1261 között fennállt államalakulat
	X	Bizánci Birodalom

Latin-Amerika
	T	Amerika
	P	Dél-Amerika
		Közép-Amerika

Latium et Campania
	T	Italia provincia

Laurázia
	M:  A karbontól a kréta időszakig létezett hatalmas őskontinens, amely a mai Észak-Amerikát, Európát és Ázsia nagy részét foglalta magába
	F	hajdani kontinens
	T	Pangaea
	E	Laurencia

Laurencia
	M:  A Föld ősmasszívumainak egyike, Észak-Amerika ősi kontinentális magja
	F	hajdani kontinens
	R	Laurázia

laurenciai hegységképződés
	M:  Észak-Amerika területén lezajlott ősi hegységképződés kb. 2.5 milliárd évvel ezelőtt
	F	hegységképződés

Laurenciumi-pajzs
	F	észak-amerikai természeti táj

Lausanne
	T	Vaud

lávaterület
	F	terméketlen terület

Lazio régió
	T	Olaszország
	P	Róma

Lechvölgyi-Alpok
	T	Allgäui-Alpok
	P	Parseier Spitze

Lefkáda
	T	jón-tengeri sziget

Leibic
	Forrás:  gyal(194.792)
	F	szepesi város
	T	Szepes vármegye

Leitrim grófság
	H	Liathdraim
	T	Írország

lejtő
	T	domborzat

Lele
	Forrás:  kszn(6-7)
	T	Szilágy vármegye
		Tövishát

Lelesz
	Forrás:  hun(611-612)kf(72)
	T	Bodrogköz
		Zemplén vármegye

Lelystad
	T	Flevoland

Léman-tó
	H	Genfi-tó
	F	európai tó
	X	Franciaország
		Svájc

Lemberg
	L	Lvov város

Lemnek
	Forrás:  gyal(101.586)
	T	Kőhalom szék
		Nagy-Küküllő vármegye

Lempira megye
	T	Honduras

Léna
	F	észak-ázsiai folyó
	E	Aldan
		Viljuj
	X	Jeges-tenger

Lengyel-alföld
	F	Közép-európai alföld

Lengyel-középhegyvidék
	F	közép-európai-hegyvidék
	A	Csestochowai-dombság
		Krakkói Jura
		Lublini-hátság
		Roztocze
		Szentkereszt-hegység
	T	Variszkuszi-hegységrendszer

Lengyelország
	F	közép-európai állam
	P	Bialystoki vajdaság
		Bydgoszczi vajdaság
		Gdanski vajdaság
		Katowicei vajdaság
		Kielcei vajdaság
		Koszalini vajdaság
		Krakkói vajdaság
		Lódzi vajdaság
		Lublini vajdaság
		Olsztyni vajdaság
		Opolei vajdaság
		Poznani vajdaság
		Rzeszówi vajdaság
		Szczecini vajdaság
		Varsói vajdaság
		Wroclawi vajdaság
		Zielona-góra-i vajdaság

Lentiszombathely
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

León autonóm körzet
	T	Spanyolország

Leoni Királyság
	F	középkori állam
	R	Spanyol Királyság
	E	Kordovai Emírség

Leopoldville
	L	Kinshasa város

Lepontini-Alpok
	T	Belső kristályos öv
	P	Sonnenhorn

Leptis Magna
	T	Homs tartomány, Lb.
		Tripolisz vidéke

Lesbos
	L	Leszvosz

Lesotho
	F	dél-afrikai állam
	P	Maseru

Leszbosz
	L	Leszvosz

Lészped
	Forrás:  gyal(649)kok(33)kf(149)
	T	Bacau megye
		moldvai Mezőség

Leszvosz
	H	Lesbos
		Leszbosz
	T	égei-tengeri sziget
		Graeciae insulae

Lettország
	M:  Közigazgatási beosztás: 21 kerület, 7 köztársasági jogú város
	F	balti állam
	P	Riga

Lewis-sziget
	T	Külső-Hebridák

Leyte
	LV	Leyte-sziget
		Leyte-szigeti tartomány

Leyte-sziget
	HV	Leyte
	T	Visayas-szigetek

Leyte-szigeti tartomány
	HV	Leyte
	T	Fülöp-szigetek

Lhasa
	H	Lhásza
	T	Tibet Autonóm Terület

Lhásza
	L	Lhasa

Lhotse
	F	ázsiai hegycsúcs
	T	Himalája
	X	Kína
		Nepál

Liaoning tartomány
	T	Kína

Liathdraim
	L	Leitrim grófság

Libanon
	M:  Államformája köztársaság. Közigazgatási beosztás: 5 tartomány (muhafazat)
	F	közel-keleti állam
	P	Bejrút
		Tripoli város, Lbn.

Libanon-hegység
	F	libanoni-hegységek

libanoni-hegységek
	F	közel-keleti hegység
	A	Antilibanon-hegység
		Hermon-hegység
		Libanon-hegység

Libéria
	M:  Államformája köztársaság. Közigazgatási beosztás: 9 megye (county)
	F	nyugat-afrikai állam
	P	Monrovia

Libetbánya
	Forrás:  gyal(194)
	F	királyi bányaváros
		szabad királyi város
	T	Zólyom vármegye

Líbia
	M:  Jelenleg Líbiai Arab Szocialista Népi Közösség. 24 városi körzet a közigazgatási beosztás
	H:  Líbia térben és időben átfogó tárgyalása (pl. történelme) esetén is használandó. Ha a dokumentum a korábbi államalakulatokról (Egyesült Líbibi Királyság, Líbia olasz gyarmat stb.) szól, a megfelelő deszkriptorral kell osztályozni
	F	Maghreb ország
	P	Baida tartomány
		Benghazi tartomány
		Derna tartomány
		Gharian tartomány
		Homs tartomány, Lb.
		Misurata tartomány
		Sebha tartomány
		Tripoli tartomány
		Ubari tartomány
		Zawia tartomány
	E	Egyesült Líbiai Királyság
	=	Líbiai olasz gyarmat
		Libya
		Tripolisz török kormányzóság

Líbiai olasz gyarmat
	M:  (1912)1919-1951 között olasz gyarmati állam
	H:  Csak akkor használjuk, ha a dokumentum ennek a korszaknak Líbiájával foglalkozik. A mai Líbia esetén a "Líbia" használandó
	P	Cyrenaica tartomány
		Tripolitania
	R	Egyesült Líbiai Királyság
	X	Tripolisz török kormányzóság
	=	Líbia
		Libya

Líbiai-sivatag
	F	trópusi sivatag
	T	Szahara földközi-tengeri szegélye
	P	Calanscio-homoksivatag
		Calanscio-szerir
		Tibeszti-szerir

Libreville
	F	főváros
	T	Partvidék tartomány

Libya
	M:  Először az akkor ismert egész Afrika, később csak Észak-Afrika neve a görög történetíróknál. Római majd keletrómai provinciaként az Egyiptom és Tripolitana közötti tengerparti részt nevezték így
	F	Africa
	T	Keletrómai Birodalom
	P	Libya Inferior
		Libya Superior
	=	Líbia
		Líbiai olasz gyarmat

Libya Inferior
	T	Libya
	E	Marmarica

Libya Superior
	T	Libya
	E	Creta et Cyrene provincia

Lícia et Pamphylia
	T	Római Birodalom

Lickóvadamos
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Liechtenstein
	M:  Államformája hercegség. Közigazgatási beosztás: 10 község (commune) és a főváros
	F	közép-európai állam
	P	Vaduz

Liege
	LV	Liege tartomány
		Liege város

Liege tartomány
	HV	Liege
	T	Belgium
	P	Liege város

Liege város
	HV	Liege
	T	Liege tartomány

Liestal
	T	Basel-Land félkanton

Ligur-Alpok
	T	Belső kristályos öv

Ligur-tenger
	F	peremtenger
	T	Földközi-tenger
	X	Arno

Liguri-Appenninek
	T	Északi-Appenninek

Liguria
	T	Italia provincia

Liguria et Aemilia
	T	Italia Annonaria

Liguria régió
	T	Olaszország

Lika-Korbava vármegye
	T	Horvát-szlavón társországok

Lilongve
	F	főváros
	T	Malawi

Lima
	LV	Lima megye
		Lima város, Mont.
		Lima város, Ohio
		Lima város, Peru
		Lima város, Svd.
		Lima-folyó

Lima megye
	HV	Lima
	F	Középső igazgatási területek
	T	Peru
	P	Lima város, Peru

Lima város, Mont.
	HV	Lima
	T	Montana szövetségi állam

Lima város, Ohio
	HV	Lima
	T	Ohio szövetségi állam

Lima város, Peru
	HV	Lima
	F	főváros
	T	Lima megye

Lima város, Svd.
	HV	Lima
	T	Kopperberg megye

Lima-folyó
	HV	Lima
	F	európai folyó
	X	Atlanti-óceán
		Portugália

Limburg
	LV	Limburg tartomány, Belg.
		Limburg tartomány, Holl.

Limburg tartomány, Belg.
	HV	Limburg
	T	Belgium
	P	Hasselt

Limburg tartomány, Holl.
	HV	Limburg
	T	Hollandia
	P	Maastricht

Limerick grófság
	H	Luimneach
	T	Írország

Limnosz
	T	égei-tengeri sziget

Limón tartomány
	T	Costa Rica

Limousin
	T	Franciaország

Limpopo
	F	afrikai folyó
	X	Indiai-óceán

Linares tartomány
	T	Chile

Lincoln
	T	Nebraska szövetségi állam

Lincolni-alföld
	T	Angol-sziget

Lincolnshire
	T	Közép-Anglia

Lindos
	T	kisázsiai Pentapolisz

Linz
	T	Oberösterreich

Lipari
	T	Lipari-szigetek

Lipari-szigetek
	H	Eoli-szigetek
	F	dél-európai sziget
	T	olasz szigetek
	P	Lipari
		Salina
		Stromboli
		Vulcano

Lipeck terület
	T	Központi Feketeföld

Lippa
	Forrás:  hun(234-235)kf(91)
	T	Temes vármegye
		temesi Erdőhát

Lippe
	M:  Az egykori német államok közül az egyik legkisebb
	H	Lippe Grófság
		Lippe Hercegség
	F	német történelmi államok
	P	Lippe-Detmold
		Schaumburg-Lippe

Lippe Grófság
	L	Lippe

Lippe Hercegség
	L	Lippe

Lippe-Detmold
	T	Lippe
	R	Nordrhein-Westfalen

Liptó vármegye
	Forrás:  gyal(610)
	T	Dunáninneni kerület
		Magyarország 1876-1920 között
	X	Felföld

Liptói-Magura
	F	Északnyugati-Kárpátok

Lisboa
	L	Lisszabon

Lispe
	Forrás:  mhnt
	L	Lispeszentadorján

Lispeszentadorján
	Forrás:  gyal(482)
	H	Lispe
		Szentadorján
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Lisszabon
	H	Lisboa
	F	főváros
	T	Estramadura tartomány

Liszka
	Forrás:  hun(611)
	L	Olaszliszka

Liszkaolaszi
	Forrás:  hun(611)
	L	Olaszliszka

litoszféra
	F	szervetlen szféra
	A	földfelszín
		földmag
	T	fizikai földrajz
	X	geomorfológia
		kőzettan
		sztratigráfia
		talajtan
		tektonika

Little Rock
	T	Arkansas szövetségi állam

Litvánia
	M:  1991.09.06-én a Szovjetúnió Államtanácsa elismerte függetlenségét. Közigazgatási beosztás: 41 kerület, 8 köztársasági jogú város
	F	balti állam
	P	Vilnius

Liverpool-hegység
	H	Liverpooli-fennsík
	T	Új-angliai hegység

Liverpooli-fennsík
	L	Liverpool-hegység

Ljubljana
	F	főváros
	T	Szlovénia

Llanos
	F	dél-amerikai természeti táj

Llanos de Mojos
	T	Bolívia
	P	Santa Cruz város, Bol.

Llanquihu-tó
	F	dél-amerikai tó
	X	Chile

Llanquihue tartomány
	T	Chile

Loch garman
	L	Wexford grófság

Loch ness
	F	európai tó
	X	Nagy-Britannia

Lódzi vajdaság
	T	Lengyelország

Lódzi-dombság
	F	Közép-európai végmorénasor

Lofoten
	F	észak-európai sziget
	T	Norvégia

Loikaw
	T	Kayah szövetségi állam

Loire
	F	európai folyó
	X	Atlanti-óceán

Loja tartomány
	T	Ecuador

Lok
	M:  Alcsík egyik völgye
	Forrás:  gyal(407)kf(79-80)
	T	Alcsík

Lokoja
	T	Kogi szövetségi állam

Lokris Epizephyra
	F	ókori Görögország

Lokris Opuntia
	F	ókori Görögország

Lombardia régió
	T	Olaszország

Lombardiai-Alpok
	T	Déli-Mészkőalpok

Lombok-sziget
	T	Kis-Szunda-szigetek

Lomé
	F	főváros
	T	Togo

Londinum
	T	Britannia Inferior
	R	London

London
	F	főváros
	T	London county
	E	Londinum

London county
	T	Anglia
	P	London
		Middlesex

Londonderry
	H	Derry
	T	Észak-Írország

Londoni-medence
	T	Angol-sziget

Longford grófság
	H	Longphort
	T	Írország

longobárdok területe
	M:  Keleti germán néptörzs területei. Kezdetben az Elba alsó szakaszán éltek. Délre vándorolva a 6. században Pávia központtal Itáliában királyságot alapítottak. 773-774-ben területük a Frank Birodalom része lett
	F	germánok területe

Longodár
	Forrás:  gyal(101.586)
	T	Kőhalom szék
		Nagy-Küküllő vármegye

Longphort
	L	Longford grófság

Lop-Nór
	F	ázsiai tó
	X	Kína

Lorestan kormányzóság
	T	Irán
	P	Khorramabád

Loreto
	LV	Loreto megye
		Loreto város, Ol.
		Loreto város, Pg.

Loreto megye
	HV	Loreto
	F	Északi igazgatási területek
	T	Peru

Loreto város, Ol.
	HV	Loreto
	T	Ancona tartomány

Loreto város, Pg.
	HV	Loreto
	T	Concepción megye

Lórév
	Forrás:  kf(77-78)
	T	Csepel-sziget
		Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye

Lorraine
	T	Franciaország
	E	Lotaringia

Los Angeles
	LV	Los Angeles, Calif.
		Los Angeles, Ch.

Los Angeles, Calif.
	HV	Los Angeles
	T	California szövetségi állam

Los Angeles, Ch.
	HV	Los Angeles
	T	La Laja megye

Los Ríos tartomány
	T	Ecuador

Los Santos tartomány
	T	Panama

Los Teques
	T	Miranda szövetségi állam

Lotaringia
	M:  925-től a 17. századig a Német-Római Birodalom része volt, majd Franciaország része lett, s 1870/71 után Elzásszal együtt  a Német Császársághoz került
	H	Lothringen
	F	német történelmi államok
	T	Elzász-Lotaringia
	P	Alsó-Lotaringia
		Felső-Lotaringia
	R	Lorraine

Lothringen
	L	Lotaringia

Louisiana szövetségi állam
	T	Egyesült Államok
	P	Baton rouge

Lourenco Marques tartomány
	T	Mozambik
	P	Maputo körzet

Louth grófság
	H	Lugbhadh
	T	Írország

Lovászi
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Lowlands
	L	Dél-Skócia

Lozsád
	Forrás:  hun(817-821)kf(120-121)
	T	Hunyad
		Hunyad vármegye

Lőcse
	Forrás:  gyal(194)
	F	szabad királyi város
		szepesi város
	T	Szepes vármegye

Lőrincfalva
	Forrás:  kf(450)
	T	Maros-Torda vármegye
		Murokország

Luanda
	LV	Luanda körzet
		Luanda tartomány
		Luanda város

Luanda körzet
	HV	Luanda
	T	Luanda tartomány
	P	Luanda város

Luanda tartomány
	HV	Luanda
	T	Angola
	P	Luanda körzet

Luanda város
	HV	Luanda
	F	főváros
	T	Luanda körzet

Luapula tartomány
	T	Északkelet-Rhodesia

Lublini vajdaság
	T	Lengyelország
	E	Nyugat-Galícia

Lublini-hátság
	F	Lengyel-középhegyvidék

Lubló
	Forrás:  gyal(194.792)
	F	szepesi város
	T	Szepes vármegye

Lucania
	T	Italia provincia

Lucanói-Appenninek
	T	Déli Appenninek

Lucknow
	T	Uttar Pradesh

Ludogorie
	F	balkán-félszigeti hegység

Luganszk terület
	T	Ukrajna

Lugbhadh
	L	Louth grófság

Lugdunensis
	L	Gallia Lugdunensis

Luimneach
	L	Limerick grófság

Lujzikalagor
	Forrás:  gyal(649)kok(33)kf(149)
	T	Bacau megye
		moldvai Mezőség

Lukafalva
	Forrás:  kf(450)
	T	Maros-Torda vármegye
		Murokország

Lukaillencfalva
	Forrás:  kf(450)
	H	Illencfalva
	T	Maros-Torda vármegye
		Murokország

Lunda tartomány
	T	Angola

Lupák
	Forrás:  hun(245)
	L	Kiskrassó

Lupkówi-hágó
	F	északi-kárpátoki hágó

Lusaka
	F	főváros
	T	Központi tartomány, Zam.

Lusitania
	T	Hispania provincia
		Hispaniae dioecesis

Luxemburg
	M:  Luxemburgi Nagyhercegség. 1890-ig Hollandiával perszonálunióban.  Közigazgatási beosztás: 3 kerület (district)
	F	Benelux állam
	P	Luxemburg város
	E	Németalföld
	=	Luxemburg tartomány

Luxemburg tartomány
	T	Belgium
	=	Luxemburg

Luxemburg város
	F	főváros
	T	Luxemburg

Luxor
	T	Qena kormányzóság

Luzern
	LV	Luzern kanton
		Luzern város

Luzern kanton
	HV	Luzern
	T	Svájc
	P	Luzern város

Luzern város
	HV	Luzern
	T	Luzern kanton

Luzon
	LV	Luzon-sziget
		Luzon-szigeti tartomány

Luzon-sziget
	HV	Luzon
	T	Philippines
	X	Bay-tó

Luzon-szigeti tartomány
	HV	Luzon
	T	Fülöp-szigetek
	P	Manila

Lübeck
	M:  A Hanza-szövetség egyik alapítója és vezetője volt
	F	német történelmi államok

Lüneburger Heide
	F	Közép-európai végmorénasor

Lvov
	LV	Lvov terület
		Lvov város

Lvov terület
	HV	Lvov
	T	Ukrajna
	P	Lvov város
	E	Kelet-Galícia

Lvov város
	H	Lemberg
	HV	Lvov
	T	Lvov terület

Lycaonia
	F	Asia Minor Occidentalis

Lycia
	F	Asia Minor Occidentalis
	P	Xanthos

Lydia
	F	Asia Minor Occidentalis
	T	Asiana dioecesis
	P	Hyrcania város
		Sardes

Lydia satrapia
	T	Perzsa Birodalom

Lyioni Gallia
	L	Gallia Lugdunensis

Lyskamm
	F	európai hegycsúcs
	T	Pennini-Alpok
	X	Olaszország

Ma'in
	L	Main

Maanselkä
	T	Finn-tönk

Maastricht
	T	Limburg tartomány, Holl.

Macapá
	T	Amapá szövetségi terület

Macau
	M:  Kína kiemelt körzete
	H	Aomen
		Makaó
	T	Kína

Macdonell-hegység
	F	közép-ausztráliai hegység

Macedonia
	M:  Kr. e. 148-tól római provincia a görög városállamhoz képest lényegesen megnövekedett területtel
	H	Makedonia
	F	ókori Görögország
	T	Római Birodalom
	P	macedoniai Mygdonia
		Philippi
	X	Hellén Birodalom
	=	Macedónia

Macedónia
	M:  1994 előtt lásd Jugoszlávia. 1991.11.20-án kihírdette önállóságát
	F	balkáni állam
	T	Balkán
	P	Szkopje
	E	Jugoszlávia
	X	Ochridi-tó
	=	Macedonia

Macedonia dioecesis
	M:  A régi Macedonia, Achaia, Epirus provinciák és Kréta szigete együttes területe
	T	Keletrómai Birodalom

macedoniai Mygdonia
	M:  A thrák Mygdones nép makedóniai szállásterületének a neve
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Ókori lexikon
	F	Mygdonia
	T	Macedonia

Maceió
	T	Alagoas szövetségi állam

Mackenzie
	F	észak-amerikai folyó
	X	Jeges-tenger

Mackenzie-medence
	F	észak-amerikai természeti táj

Macquarie-szigetek
	F	Ausztrália külbirtoka
		csendes-óceáni ausztráliai sziget

Macsói bánság
	M:  1496-ban veszti el a Magyar Királyság
	Forrás:  kf(82), gyal(134)
	F	bánságok
	P	Galambóc
	R	Nándorfehérvári bánság
	E	Barancsi bánság
		Kucsói bánság
	X	Délvidék

Mád
	Forrás:  hun(611)
	T	Tokaj Hegyalja
		Zemplén vármegye

Madagaszkár
	M:  1960.06.26-tól független állam. 1960-1975 között Malgas Köztársaság. Közigazgatási beosztás: 6 tartomány (province)
	H:  Földrajzi, élettudományi dokumentumok esetén a "Madagaszkár-sziget" használandó
	HV	Malgas
	F	kelet-afrikai állam
	P	Antananarivo
	X	madagaszkári nyelv
	=	Madagaszkár-sziget

Madagaszkár-sziget
	H:  Földrajzi, élettudományi dokumentumok esetén használandó
	HV	Malgas
	F	indiai-óceáni afrikai sziget
	=	Madagaszkár

Madarász
	Forrás:  gyal(60-61)
	T	Bihar vármegye
		bihari Mezőség

Maddalena-hágó
	F	alpesi hágó

Madeira
	LV	Madeira-folyó
		Madeira-sziget
		Madeira-szigetek

Madeira-folyó
	HV	Madeira
	R	Amazonas-folyó
	E	Mamore-folyó

Madeira-sziget
	HV	Madeira
	T	Madeira-szigetek

Madeira-szigetek
	HV	Madeira
	F	atlanti-óceáni afrikai sziget
	T	Portugália
	P	Desertas-szigetek
		Madeira-sziget
		Porto Santo-sziget
		Selvagens-szigetek

Madhya Pradesh
	T	India
	P	Bhopal
	E	Gondwana

Madison
	T	Wisconsin szövetségi állam

Madras
	T	Tamil Nadu

Madre de Dios megye
	F	Déli igazgatási területek
	T	Peru

Madrid
	F	főváros
	T	Új-Kasztília autonóm körzet

Maelaren
	F	európai tó
	X	Svédország

Mafia-sziget
	F	indiai-óceáni afrikai sziget
	T	Zanzibár szövetségi rész

Magadan terület
	T	Orosz Távol-Kelet közigazgatási egység
	P	Csukcsföld

Magallanes tartomány
	T	Chile

Magas-Atlasz
	T	Atlasz-hegység

Magas-Bakony
	Forrás:  kf(61-62)
	H	Öreg-Bakony
	T	Bakony

Magas-Himalája
	F	Himalája észak-déli vonulat

Magas-Tátra
	F	Tátra
	P	Gerlahfalvi-csúcs

Magas-Tauern
	T	Központi-Alpok
	P	Grossglockner

magashegység
	M:  1500 m tengerszint feletti magasságon túli hegység
	F	hegység

Magdalena
	LV	Magdalena tartomány
		Magdalena város
		Magdalena-folyó

Magdalena tartomány
	HV	Magdalena
	T	Kolumbia
	P	Magdalena város

Magdalena város
	HV	Magdalena
	T	Magdalena tartomány

Magdalena-folyó
	HV	Magdalena
	F	dél-amerikai folyó
	E	Cauca-folyó
	X	Karib-tenger

Magdeburg
	T	Sachsen-Anhalt

Magellán-szoros
	F	tengerszoros
	X	Atlanti-óceán
		Csendes-óceán

Maghreb ország
	F	arab ország
		észak-afrikai állam
	A	Algéria
		Líbia
		Marokkó
		Tunézia
	E	berber ország

Magna Graecia
	L	Graecia Magna

Magnesia
	F	ókori Görögország

Magnesia ad Meandrum
	T	Ionia

Magosfalu
	Forrás:  gyal(132)
	T	Nagysomkúti járás
		Szatmár vármegye
	X	Kővár vidéke

Magwai
	T	Magwe körzet

Magwe körzet
	T	Mianmar
	P	Magwai

Magyar Alföld
	L	Nagy-Alföld

Magyar Királyság
	F	középkori állam
		Magyarország közigazgatási rendszere
	E	Pannonia

magyar őshaza
	M:  Kr. e. 500 és 550 között a Déli-Urál környékén
	L	magyar őstörténet

Magyar-középhegység
	L&	Dunántúli-középhegység
		Északi-Középhegység

Magyarbagó
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	T	Alsó-Fehér vármegye
		Kis-Küküllő köze

Magyarbece
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	T	Alsó-Fehér vármegye
		Kis-Küküllő köze

Magyarbénye
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	T	Kis-Küküllő mente
		Kis-Küküllő vármegye

Magyarberkesz
	Forrás:  gyal(132)
	T	Nagysomkúti járás
		Szatmár vármegye
	X	Kővár vidéke

Magyarbikal
	Forrás:  gyal(541)
	T	Felszeg
		Kolozs vármegye
	X	Bánffyhunyadi járás

Magyarbükkös
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	HV	bükkös
	T	Alsó-Fehér vármegye
		Kis-Küküllő köze

Magyargorbó
	Forrás:  gyal(541)
	T	Kolozs vármegye
		Nádasmente
	X	mócok
		Nádasmenti járás

Magyargoroszló
	Forrás:  kszn(6-7)
	H	Goroszló
	T	Szilágy vármegye
		Tövishát

Magyargyerőmonostor
	Forrás:  gyal(541)
	T	Felszeg
		Kolozs vármegye
	X	Bánffyhunyadi járás
		mócok

Magyarherepe
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	H	Herepe
	T	Alsó-Fehér vármegye
		Kis-Küküllő mente

Magyarigen
	Forrás:  hun(698-699)
	T	Alsó-Fehér vármegye
		erdélyi Hegyalja

Magyarkanizsa
	Forrás:  kf(186)gyal(821)
	T	Bács-Bodrog vármegye
		Tiszamente

Magyarkapus
	Forrás:  gyal(541)
	T	Alszeg
		Kolozs vármegye
	X	Gyalui járás

Magyarkirályfalva
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	H	Királyfalva
	T	Kis-Küküllő mente
		Kis-Küküllő vármegye

Magyarlapád
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	T	Alsó-Fehér vármegye
		Kis-Küküllő köze

Magyarlápos
	Forrás:  hun(674)kf(138)
	T	Lápos mente
		Szolnok-Doboka vármegye

Magyarmaroscsesztve
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	H	Maroscsesztve
	T	Alsó-Fehér vármegye
		Kis-Küküllő mente

Magyarmedves
	HV	Medves
	T	Temes vármegye

Magyaró
	Forrás:  hun(716-718)mnl2(134)
	T	Felső-Marosmente
		Maros-Torda vármegye

Magyarok földje
	M:  1876-ig Erdélynek a szász és székely székeken kívüli megyebeosztású területe
	Forrás:  gyal(620)
	H	Terra hungarorum
		vármegyei területek
	T	Erdély 1876-ig
	P	Alsó-Fehér vármegye
		Belső-Szolnok vármegye
		Doboka vármegye
		Felső-Fehér vármegye
		Fogaras vidék
		Hunyad vármegye
		Kolozs vármegye
		Közép-Szolnok vármegye
		Kraszna vármegye
		Küküllő vármegye
		Torda vármegye
		Zaránd vármegye
	X	Kővár vidéke

Magyarókereke
	Forrás:  gyal(541)
	T	Felszeg
		Kolozs vármegye
	X	Bánffyhunyadi járás
		mócok

Magyarorság 1723-1876 között
	M:  Az ország 1723-1876 közötti közigazgatási beosztása
	Forrás:  gyal(191-195)
	F	Magyarország közigazgatási rendszere
	P	Dunáninneni kerület
		Dunántúli kerület
		Erdély 1876-ig
		Határőrvidék
		Horvátország
		kiváltságos kerület
		Szlavónia
		Tiszáninneni kerület
		Tiszántúli kerület

Magyarország
	F	közép-európai állam
	T	Kárpát-medence
	P	Dél-Magyarország
		Észak-Magyarország
		Kelet-Magyarország
		magyar nyelv
		Magyarország közigazgatási rendszere
		magyarországi csatorna
		magyarországi folyó
		magyarországi folyóvíz
		magyarországi hegység
		magyarországi megye
		magyarországi mocsár
		magyarországi németek
		magyarországi sziget
		magyarországi természeti táj
		magyarországi tó
		magyarországi történeti-néprajzi táj
		magyaroszági hegy
		Nyugat-Magyarország
	E	Magyarország történelme
	X	magyarországi népcsoport

Magyarország 1876-1920 között
	M:  Az ország 1876-1920 közötti közigazgatási beosztása
	Forrás:  gyal(202-204)
	F	Magyarország közigazgatási rendszere
	P	Abaúj-Torna vármegye
		Alsó-Fehér vármegye
		Arad vármegye
		Árva vármegye
		Bács-Bodrog vármegye
		Baranya vármegye
		Bars vármegye
		Békés vármegye
		Bereg vármegye
		Beszterce-Naszód vármegye
		Bihar vármegye
		Borsod vármegye
		Brassó vármegye
		Csongrád vármegye
		Esztergom vármegye
		Fejér vármegye
		Fiume
		Fogaras vármegye
		Gömör és Kishont vármegye
		Győr vármegye
		Hajdú vármegye
		Háromszék vármegye
		Heves vármegye
		Hont vármegye
		Horvát-szlavón társországok
		Hunyad vármegye
		Jász-Nagykun-Szolnok vármegye
		Kis-Küküllő vármegye
		Kolozs vármegye
		Komárom vármegye
		Krassó vármegye
		Krassó-Szörény vármegye
		Liptó vármegye
		Máramaros vármegye
		Maros-Torda vármegye
		Moson vármegye
		Nagy-Küküllő vármegye
		Nógrád vármegye
		Nyitra vármegye
		Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye
		Pozsony vármegye
		Sáros vármegye
		Somogy vármegye
		Sopron vármegye
		Szabolcs vármegye
		Szatmár vármegye
		Szeben vármegye
		Szepes vármegye
		Szilágy vármegye
		Szolnok-Doboka vármegye
		Szörény vármegye
		Temes vármegye
		Tolna vármegye
		Torda-Aranyos vármegye
		Torna vármegye
		Torontál vármegye
		Trencsén vármegye
		Turóc vármegye
		Udvarhely vármegye
		Ugocsa vármegye
		Ung vármegye
		Vas vármegye
		Veszprém vármegye
		Zala vármegye
		Zemplén vármegye
		Zólyom vármegye
	X	Erdély 1876-1920 között

Magyarország 1921-1938 között
	M:  Az ország 1921-1938 közötti közigazgatási beosztása
	M:  A k.e.e. rövidítés feloldása: közigazgatásilag egyelőre egyesített
	Forrás:  gyal(205-208)
	F	Magyarország közigazgatási rendszere
	P	Abaúj-Torna vármegye
		Bács-Bodrog vármegye
		Baranya vármegye
		Békés vármegye
		Bihar vármegye
		Borsod és Kishont k. e. e. vármegye
		Csanád-Arad és Torontál k. e. e. vármegye
		Csongrád vármegye
		Fejér vármegye
		Győr-Moson és Pozsony k. e. e. vármegye
		Hajdú vármegye
		Heves vármegye
		Jász-Nagykun-Szolnok vármegye
		Komárom és Esztergom k. e. e. vármegye
		Nógrád és Hont k. e. e. vármegye
		Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye
		Somogy vármegye
		Sopron vármegye
		Szabolcs és Ung k. e. e. vármegye
		Szatmár-Ugocsa és Bereg k. e. e. vármegye
		Tolna vármegye
		Vas vármegye
		Veszprém vármegye
		Zala vármegye
		Zemplén vármegye

Magyarország 1938-1941(1944) között
	M:  Az ország 1938-1941(1944) közötti közig. beosztása
	Forrás:  gyal(208-209)
	F	Magyarország közigazgatási rendszere
	P	Abaúj-Torna vármegye
		Bács-Bodrog vármegye
		Baranya vármegye
		Bars és Hont k. e. e. vármegye
		Békés vármegye
		Bereg vármegye
		Beszterce-Naszód vármegye
		Bihar vármegye
		Borsod vármegye
		Csanád-Arad és Torontál k. e. e. vármegye
		Csík vármegye
		Csongrád vármegye
		Esztergom vármegye
		Fejér vármegye
		Gömör és Kishont vármegye
		Győr-Moson és Pozsony k. e. e. vármegye
		Hajdú vármegye
		Háromszék vármegye
		Heves vármegye
		Jász-Nagykun-Szolnok vármegye
		Kolozs vármegye
		Komárom vármegye
		Máramaros vármegye
		Maros-Torda vármegye
		Nógrád vármegye
		Nyitra és Pozsony k. e. e. vármegye
		Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye
		Somogy vármegye
		Sopron vármegye
		Szabolcs vármegye
		Szatmár vármegye
		Szilágy vármegye
		Szolnok-Doboka vármegye
		Tolna vármegye
		Udvarhely vármegye
		Ugocsa vármegye
		Ung vármegye
		Vas vármegye
		Veszprém vármegye
		Zala vármegye
		Zemplén vármegye

Magyarország 1945(1949)-1983(1989) között
	M:  Az ország 1945(1949)-1983(1989) közötti közig. beosztása
	Forrás:  gyal(210-226)
	F	Magyarország közigazgatási rendszere
	P	Bács-Kiskun megye
		Baranya megye
		Békés megye
		Borsod-Abaúj-Zemplén megye
		Csongrád megye
		Fejér megye
		Győr-Sopron megye
		Hajdú-Bihar megye
		Heves megye
		Komárom megye
		Nógrád megye
		Pest megye
		Somogy megye
		Szabolcs-Szatmár megye
		Szolnok megye
		Tolna megye
		Vas megye
		Veszprém megye
		Zala megye

Magyarország 1989-től
	F	Magyarország közigazgatási rendszere
	P	Bács-Kiskun megye
		Baranya megye
		Békés megye
		Borsod-Abaúj-Zemplén megye
		Csongrád megye
		Esztergom-Komárom megye
		Fejér megye
		Győr-Moson-Sopron megye
		Hajdú-Bihar megye
		Heves megye
		Nógrád megye
		Pest megye
		Somogy megye
		Szabolcs-Szatmár-Bereg megye
		Szolnok megye
		Tolna megye
		Vas megye
		Veszprém megye
		Zala megye

Magyarország közigazgatási rendszere
	A	Magyar Királyság
		Magyarorság 1723-1876 között
		Magyarország 1876-1920 között
		Magyarország 1921-1938 között
		Magyarország 1938-1941(1944) között
		Magyarország 1945(1949)-1983(1989) között
		Magyarország 1989-től
	T	Magyarország

magyarországi csatorna
	A	Duna-Tisza-csatorna
		Duna-völgyi-főcsatorna
		Hansági-főcsatorna
		Keleti-főcsatorna
	T	Magyarország

magyarországi folyó
	M:  Egészben vagy részben Magyarországon található folyó
	A	Berettyó
		Bodrog
		Dráva
		Duna
		Hernád
		Ipoly
		Körös
		Kraszna-folyó
		Maros
		Sajó
		Sárvíz
		Szamos
		Tisza
		Tur
		Zagyva
		Zala-folyó
	T	Magyarország

magyarországi folyóvíz
	F	folyóvíz
	T	Magyarország

magyarországi hegység
	F	kárpát-medencei hegység
	A	Dunántúli-középhegység
		Északi-Középhegység
		Kőszegi-hegység
		Mecsek
		Soproni-hegység
		Villányi-hegység
	T	Magyarország

magyarországi megye
	M:  II. József 1784-ben megszüntette a vármegye rendszert, s az országot  10 magyarországi és 3 erdélyi körzetre osztotta
	F	megye
	A	Bács-Kiskun megye
		Baranya megye
		Békés megye
		Borsod-Abaúj-Zemplén megye
		Csongrád megye
		Esztergom-Komárom megye
		Fejér megye
		Győr-Moson-Sopron megye
		Hajdú-Bihar megye
		Heves megye
		Nógrád megye
		Pest megye
		Somogy megye
		Szabolcs-Szatmár-Bereg megye
		Szolnok megye
		Tolna megye
		Vas megye
		Veszprém megye
		Zala megye
	T	Magyarország
	E	vármegye

magyarországi mocsár
	F	európai mocsár
	A	Ecsedi-láp
	T	Magyarország

Magyarországi részek
	L	Partium

magyarországi sziget
	A	Csepel-sziget
		Margit-sziget
		Mohácsi-sziget
		Óbudai-sziget
		Szentendrei-sziget
		Szigetköz
	T	Magyarország

magyarországi természeti táj
	M:  A változó közigazgatási beosztástól független földrajzi tájak Magyarországon
	Forrás:  mf(263-313)
	A	Dunántúl
		Dunántúli-középhegység
		Északi-Középhegység
		Kisalföld
		Nagy-Alföld
	T	Magyarország

magyarországi tó
	F	európai tó
		tó
	A	Balaton
		Fertő-tó
		Tisza-tó
		Velencei-tó
	T	Magyarország

magyarországi történeti-néprajzi táj
	M:  A változó országhatároktól független történeti-néprajzi tájak
	Forrás:  mf(263-313)
	F	Kárpát-medence
	A	Dunántúl
		erdélyi történeti-néprajzi táj
		Felföld
		Kisalföld
		Nagy-Alföld
	T	Magyarország

magyaroszági hegy
	F	hegység
	A	Dobogókő
		Gellérthegy
		János-hegy
		Kékes
		Sas-hegy
	T	Magyarország

Magyarózd
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	T	Alsó-Fehér vármegye
		Kis-Küküllő köze

Magyarpéterfalva
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	H	Péterfalva
	T	Kis-Küküllő mente
		Kis-Küküllő vármegye

Magyarremete
	Forrás:  kf(93-94)
	T	Bihar vármegye
		Fekete-Körös völgye

Magyarsáros
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	T	Kis-Küküllő mente
		Kis-Küküllő vármegye

Magyarsolymos
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	H	Solymos
	T	Alsó-Fehér vármegye
		Kis-Küküllő köze

Magyarsülye
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	H	Sülye
	T	Alsó-Fehér vármegye
		Kis-Küküllő mente

Magyarszentbenedek
	M:  Hronsky Benadik
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	HV	Szentbenedek
	T	Alsó-Fehér vármegye
		Kis-Küküllő mente

Magyarszentmiklós
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Magyarszerdahely
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Magyarvalkó
	Forrás:  gyal(541)
	T	Felszeg
		Kolozs vármegye
	X	Bánffyhunyadi járás

Magyarzsombor
	Forrás:  gyal(541)
	T	Alszeg
		Kolozs vármegye
	X	Hidalmási járás
		mócok

Mahacskala
	T	Dagesztán

Mahálfalva
	Forrás:  gyal(792.823)
	T	Szepesi lándzsások kerülete

Maharashtra
	T	India
	P	Bombay
	E	Gondwana

Mahoré
	L	Mayotte

Mai-Ndombe-tó
	F	afrikai tó
	X	Kongói Demokratikus Köztársaság

Maiduguri
	T	Borno szövetségi állam

Main
	H	Ma'in
	T	Arab-félsziget az ókorban

Maine szövetségi állam
	T	Egyesült Államok
	P	Dover-Foxcroft

Mainz
	T	Rheinland-Pfalz

Maio-sziget
	T	Sotavento kerület

Maka satrapia
	T	Perzsa Birodalom

Makád
	Forrás:  kf(77-78)
	T	Csepel-sziget
		Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye

Makalu
	F	ázsiai hegycsúcs
	T	Himalája
	X	Kína
		Nepál

Makaó
	M:  Kína kiemelt körzete
	L	Macau

Makedonia
	L	Macedonia

Mákófalva
	Forrás:  gyal(541)
	T	Kolozs vármegye
		Nádasmente
	X	Nádasmenti járás

Makronézia
	L	melanéziai sziget

Makurdi
	T	Benue szövetségi állam

Malabo
	F	főváros
	T	Egyenlítői Guinea

Maláj-szigetvilág
	H	hátsó-indiai-szigetvilág
	F	ázsiai sziget
		délkelet-ázsiai természeti táj
	A	Kis-Szunda-szigetek
		Maluku-szigetek
		Nagy-Szunda-szigetek
		Philippines

Malajzia
	F	délkelet-ázsiai állam
	P	Johor
		Kedah
		Kelantan
		Kuala Lumpur szövetségi terület
		Labuan
		Melaka szövetségi állam
		Negeri Sembilan
		Pahang
		Perak
		Perlis
		Pinang-sziget
		Sabah
		Sarawak
		Selangor
		Terengganu
	X	Szingapúr

Malanje tartomány
	T	Angola

Malaspina-gleccser
	F	hegylábi gleccser

Malawi
	M:  1964.07.06-tól független állam. Közigazgatási beosztás: 3 körzet (region)
	F	dél-afrikai állam
	P	Lilongve
	E	Nyaszaföld
	X	Malawi-tó

Malawi-árok
	H	Nyasza-árok
	T	Afrikai-árokrendszer
		Kelet-Afrika

Malawi-tó
	H	Nyasza-tó
	F	afrikai tó
	X	Malawi
		Mozambik
		Tanzánia

Maldív-szigetek
	M:  Maldív Köztársaság. Közigazgatási beosztás: 19 atoll
	F	dél-ázsiai állam
	P	Male

Male
	F	főváros
	T	Maldív-szigetek

Malgas
	LV	Madagaszkár
		Madagaszkár-sziget

Mali
	M:  Államformája köztársaság. Közigazgatási beosztás: 7 körzet (région) és 1 kerület (district)
	F	nyugat-afrikai állam
	P	Bamako

Malis
	F	ókori Görögország

mállás
	M:  A hő, a fagy és a csapadék felszínalakító munkája
	R	sivatag

Malleco tartomány
	T	Chile

Mallorca
	T	Baleár-szigetek

Malomfalva
	Forrás:  hun(779)kf(153)
	T	Nyikó mente

Málta
	F	dél-európai állam
		dél-európai sziget
	P	Valletta

Maluku-szigetek
	F	Maláj-szigetvilág
	T	Indonézia

Malvinas
	L	Falkland-szigetek

Malwa-fennsík
	F	dél-ázsiai hegység

Mamberamo
	F	új-guineai folyó
	X	Csendes-óceán

Mameluk Birodalom
	M:  1250-1517 között uralkodtak Egyiptomban és Szíriában
	F	Arab Birodalom
	P	Miszr
	R	Oszmán-Török Birodalom
	E	Ajjubida Szultánság

Mamore-folyó
	R	Madeira-folyó
	E	Guapore-folyó

Mamre
	T	Judea

Man-sziget
	F	Brit-szigetek
	T	Észak-Anglia
		Nagy-Britannia önkormányzattal rendelkező tartozékai

Manabi tartomány
	T	Ecuador

Managua
	F	főváros
	T	Nicaragua

Managuai-tó
	F	közép-amerikai tó
	X	Nicaragua

Manaslu
	F	ázsiai hegycsúcs
	T	Himalája
	X	Nepál

Manaus
	T	Amazonas szövetségi állam

Mandalay
	LV	Mandalay körzet
		Mandalay város

Mandalay körzet
	HV	Mandalay
	T	Mianmar
	P	Mandalay város

Mandalay város
	HV	Mandalay
	T	Mandalay körzet

Mandzsu-medence
	H	Északkelet-kínai-alföld
	F	földfelszíni medence
		távol-keleti természeti táj

Manica e Sofala tartomány
	T	Mozambik

Manicaland
	T	Zimbabwe

Manila
	F	főváros
	T	Luzon-szigeti tartomány

Manipur
	T	India
	P	Imphal

Manitoba
	T	Kanada
	P	Winnipeg város

Manitoba-tó
	F	észak-amerikai tó
	X	Kanada

Mansoa körzet
	T	Bissau-Guinea

Manták
	Forrás:  rnl17(532-534)
	L	gründlerek

Mapam-tó
	F	ázsiai tó
	X	Kína

Maputo
	LV	Maputo körzet
		Maputo város
		Maputo-folyó

Maputo körzet
	HV	Maputo
	T	Lourenco Marques tartomány
	P	Maputo város

Maputo város
	HV	Maputo
	F	főváros
	T	Maputo körzet

Maputo-folyó
	HV	Maputo
	F	afrikai folyó
	X	Indiai-óceán

Maracaibo
	T	Zulia szövetségi állam

Maracanda
	T	Sogdiana satrapia
	R	Szamarkand

Maracay
	T	Aragua szövetségi állam

Máramaros
	M:  1556-1733 között a Partium része volt
	Forrás:  gyal(626)hun(625-641)
	H	Máramarosi koronauradalom
		Mármaros
	T	Felföld
	X	Máramaros vármegye
		Partium

Máramaros vármegye
	M:  1779-től átveszi a Koronauradalom közigazgatási szerepét
	Forrás:  gyal(626)
	T	Magyarország 1876-1920 között
		Magyarország 1938-1941(1944) között
		Tiszántúli kerület
	P	Hosszúmező
		Huszt
		Máramarossziget
		Técső
		Visk
	R	Maramures megye
	X	Máramaros

Máramarosi koronauradalom
	M:  Az elnevezés a vármegyei szervezet és a királyi bírtokok átfedését ill. egymásba ékelődését őrzi
	Forrás:  gyal(626)
	L	Máramaros

Máramarosi-havasok
	F	Északkeleti-Kárpátok

Máramarossziget
	Forrás:  gyal(626)rnl13(378)
	F	királyi szabadalmazott bányaváros
		Koronaváros
	T	Máramaros vármegye

Maramures megye
	T	Románia
	E	Máramaros vármegye

Maranhao szövetségi állam
	T	Brazília
	P	Sao Luís

Maranón
	R	Amazonas-folyó

Marcali
	Forrás:  kf(138)
	T	Külső-Somogy
		Somogy megye
		Somogy vármegye

Marche régió
	T	Olaszország
	P	Ancona tartomány
		Maritime Pentapolisz

Mare hyrcanum
	L	Hyrcanum mare

Margiana
	M:  A Perzsa Birodalomban Baktria satrapiával volt határos. Terjedelmes oázis a Margus folyó mentén. Régi fővárosa a mai Mari Türkmenisztánban a Murg-ab folyó partján található
	F	Asia Meridionalis Centralis

Margit-sziget
	F	dunai sziget
		magyarországi sziget

Margitta
	Forrás:  gyal(441)kf(93)
	T	Bihar vármegye
		Margittai járás
		Rézalja

Margittai járás
	Forrás:  gyal(441)kf(93)
	T	Érmellék
	P	Margitta

María Trinidad Sánchez tartomány
	T	Dominikai Köztársaság

Máriapócs
	T	Szabolcs-Szatmár-Bereg megye

Máriaradna
	Forrás:  kf(113)
	T	Arad vármegye
		aradi Hegyalja

Maribo
	T	Dánia

Marica-alföld
	T	Balkán-félsziget

Mariföld
	T	Volga-Vjatka vidéke
	P	Joskar-ola

Marikóc
	Forrás:  gyal(194.792)
	F	szepesi város
	T	Szepes vármegye

Marinduque
	LV	Marinduque-sziget
		Marinduque-szigeti tartomány

Marinduque-sziget
	HV	Marinduque
	T	Visayas-szigetek

Marinduque-szigeti tartomány
	HV	Marinduque
	T	Fülöp-szigetek

Maritime Pentapolisz
	F	Pentapolisz
	T	Marche régió
	P	Ancona város
		Fano
		Pesaro
		Rimini
		Senigallia

Marlborough tartomány
	T	Déli-sziget

Marmarica
	M:  Cyranaica és Egyiptom közötti sivatagos tengerpart
	F	Africa
	T	Római Birodalom
	R	Libya Inferior

Mármaros
	Forrás:  hun(625-641)kf(139)
	L	Máramaros

Marmolada
	F	európai hegycsúcs
	T	Velencei-Alpok
	X	Olaszország

Marokkó
	M:  Államformája örökletes monarchia. Közigazgatási beosztás: 35 tartomány (muhafazat), 2 prefektúra
	F	Maghreb ország
	P	Rabat

Marokkói Mezeta
	M:  Az Atlasz-hegység széttartó vonulatai között, a variszkuszi hegységképződés során meggyűrt kőzetekből alakult ki
	HV	Mezeta
	F	tektonikus fennsík
	T	Variszkuszi-hegységrendszer

Maros
	F	magyarországi folyó
	R	Tisza
	E	Aranyos
		Küküllő
		Sztrigy

Maros-Duna köze
	Forrás:  kf(63-66)
	L	Bánság

Maros-Torda vármegye
	Forrás:  hun(659)gyal(630)
	T	Erdély 1876-1920 között
		Magyarország 1876-1920 között
		Magyarország 1938-1941(1944) között
		Székelyföld 1876-1920 között
	P	Disznajó
		Göcs
		Holtmaros
		Káposztásszentmiklós
		Kelementelke
		Lőrincfalva
		Lukafalva
		Lukaillencfalva
		Magyaró
		Marosvásárhely
		Marosvécs
		Mezőbánd
		Parajd
		Sóvárad
		Szentháromság, Maros-Torda vm.
		Szováta
	R	Mures megye
	E	Marosszék
	X	erdélyi Mezőség
		Kis-Küküllő mente
		Marosszéki Szentföld
		Murokország
		Nyárád mente
		Sóvidék

Maroscsesztve
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	L	Magyarmaroscsesztve

Marosszék
	M:  az 1876-os megyebeosztással elveszti közig. szerepét
	Forrás:  hun(658)gyal(784)
	T	Székelyföld 1876-ig
	R	Maros-Torda vármegye
	X	Nyárád mente
		székelyek

Marosszéki Szentföld
	HV	Szentföld
	T	Nyárád mente
	X	Maros-Torda vármegye

Marosvásárhely
	Forrás:  gyal(194)
	F	szabad királyi város
	T	Maros-Torda vármegye

Marosvásárhelyi nagyerdő
	Forrás:  hun(783)
	HV	Nagyerdő

Marosvécs
	Forrás:  hun(716-718)
	T	Felső-Marosmente
		Maros-Torda vármegye

Marowijne körzet
	T	Suriname

Márpod
	Forrás:  gyal(134.839)
	T	Szeben vármegye
		Újegyház szék

Marshall-szigetek
	M:  Köztársaság. 1986.10.21-1990.12.22. között az USA társult állama volt
	F	mikronéziai állam
		mikronéziai sziget

Martinique
	F	Francia tengeren túli megye
		közép-amerikai sziget

Mártonhegy
	Forrás:  gyal(102.667)
	T	Nagy-Küküllő vármegye
		Nagysink szék

Martonos
	Forrás:  kf(186)gyal(821)
	T	Bács-Bodrog vármegye
		Tiszamente

Márvány-tenger
	H	Propontis
	F	interkontinentális beltenger
	T	Földközi-tenger
	X	Égei-tenger
		Fekete-tenger

Márvány-tengeri régió
	T	Törökország
	P	Isztambul
		Kelet-Thrákia
	E	Khodavenkikar történelmi tartomány

Maryland szövetségi állam
	T	Egyesült Államok
	P	Annapolis

Masanderan tartomány
	T	Irán
	P	Gorgan

Masbate
	LV	Masbate város
		Masbate-sziget
		Masbate-szigeti tartomány

Masbate város
	HV	Masbate
	T	Masbate-szigeti tartomány

Masbate-sziget
	HV	Masbate
	T	Visayas-szigetek

Masbate-szigeti tartomány
	HV	Masbate
	T	Fülöp-szigetek
	P	Masbate város

Maseru
	M:  Államformája alkotmányos monarchia. Közigazgatási beosztása: 10 kerület (district)
	F	főváros
	T	Lesotho

Mashonaland
	T	Zimbabwe
	P	Dél-Mashonaland
		Észak-Mashonland

Masqat
	H	Maszkat
	F	főváros
	T	Omán

Massachusetts szövetségi állam
	T	Egyesült Államok
	P	Boston

Masvingo tartomány
	T	Zimbabwe

Maszkat
	L	Masqat

Matabeland
	T	Zimbabwe
	P	Dél-Matabeland
		Észak-Matabeland

Matanzas tartomány
	T	Kuba

Mátéfalva
	Forrás:  gyal(101.586)
	T	Kőhalom szék
		Nagy-Küküllő vármegye

Mátészalka
	T	Szabolcs-Szatmár-Bereg megye

Mathóc
	Forrás:  gyal(194.792)
	F	szepesi város
	T	Szepes vármegye

Mato Grosso do Sul szövetségi állam
	T	Brazília
	P	Campo Grande

Mato Grosso szövetségi állam
	T	Brazília
	P	Cuiabá

Mátra
	F	Északi-Középhegység
	P	Kékes

Mátraalja
	Forrás:  kf(140)
	T	Felföld
	X	Heves vármegye
		palócok

Mátraerdő
	L	Északi-Középhegység

Matrúh kormányzóság
	T	Egyiptom

Matterhorn
	H	Mt. Cervino
	F	európai hegycsúcs
	T	Pennini-Alpok
	X	Olaszország
		Svájc

Maturín
	T	Monagas szövetségi állam

Matyóföld
	Forrás:  kf(140-141)
	T	borsodi Mezőség
	P	Mezőkövesd
		Szentistván
		Tard
	X	Borsod vármegye
		matyók

Mátyusföld
	M:  nevében őrzi Csák Máté egykori dukátusa emlékét
	Forrás:  gyal(633)hun(542)
	H	Matyusova
		Pars tertia regni
	T	Kisalföld
	P	Pozsony vármegyei Vízköz
		Szenc
		Szered
		Vágsellye
	X	Komárom vármegye
		Nyitra vármegye
		Pozsony vármegye

Matyusova
	Forrás:  kf(141-142)
	L	Mátyusföld

Maud királyné-föld
	L	Antarktisz

Maule tartomány
	T	Chile

Mauretania
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Britannica Hung., Ókori lexikon
	F	Africa
	A	Mauretania Caesariensis
		Mauretania CaesariensisI
		Mauretania CaesariensisII
		Mauretania Királyság
		Mauretania Sitifensis
		Mauretania Tingitana
	R	Mauritánia

Mauretania Caesariensis
	F	afrikai provincia
		Mauretania
	A	Mauretania CaesariensisI
		Mauretania CaesariensisII
	T	Római Birodalom

Mauretania CaesariensisI
	F	Mauretania
		Mauretania Caesariensis
	P	Caesarea, Mauretania
	R	Mauretania CaesariensisII
		Mauretania Sitifensis
	E	Mauretania Királyság

Mauretania CaesariensisII
	F	Mauretania
		Mauretania Caesariensis
	T	Africa dioecesis
	E	Mauretania CaesariensisI

Mauretania Királyság
	F	Mauretania
	R	Mauretania CaesariensisI
		Mauretania Tingitana

Mauretania Sitifensis
	F	Mauretania
	T	Africa dioecesis
	E	Mauretania CaesariensisI

Mauretania Tingitana
	F	afrikai provincia
		Mauretania
	T	Hispaniae dioecesis
		Római Birodalom
	E	Mauretania Királyság

Mauritánia
	M:  Államformája iszlám köztársaság. Közigazgatási beosztás: 12 körzet (région) és 1 kerület (district)
	F	nyugat-afrikai állam
	P	Nouakchott
	E	Mauretania

Mauritius
	M:  1992.03.12-től köztársaság a Brit Nemzetközösségen belül
	F	indiai-óceáni afrikai sziget
		kelet-afrikai állam

Mawenzi
	F	afrikai hegycsúcs
	T	Kilimandzsáró
	X	Tanzánia

Mawlamyine
	T	Mon szövetségi állam

Mayo grófság
	H	Muigheo
	T	Írország

Mayotte
	H	Mahoré
	F	indiai-óceáni afrikai sziget
	T	Francia tengeren túli társult terület

Mazaca
	L	Eusebia

Mazaruni-Potaro körzet
	T	Guayana

Mazowsze
	F	Közép-európai alföld

Mazuri-tóhátság
	F	Közép-európai tóhátság

Mbabane
	F	főváros
	T	Szvaziföld

Mckay-tó
	F	észak-amerikai tó
	X	Kanada

Meath grófság
	H	An Mhidhe
	T	Írország

Mecklenburg
	M:  Német történelmi állam 1934-ig
	Forrás:  Brockhaus Encyclopädie, Britannica Hung.
	H	Mecklenburgi Hercegség
		Mecklenburgi Nagyhercegség
	F	német történelmi államok
	P	Mecklenburg-Schwerin
		Mecklenburg-Strelitz
	R	Mecklenburg-Vorpommern

Mecklenburg-Elő-Pomeránia
	Forrás:  Brockhaus Encyclopädie, Britannica Hung.
	L	Mecklenburg-Vorpommern

Mecklenburg-Güstrow
	Forrás:  Brockhaus Encyclopädie, Britannica Hung.
	L	Mecklenburg-Strelitz

Mecklenburg-Schwerin
	Forrás:  Brockhaus Encyclopädie, Britannica Hung.
	T	Mecklenburg

Mecklenburg-Strelitz
	Forrás:  Brockhaus Encyclopädie, Britannica Hung.
	H	Mecklenburg-Güstrow
	T	Mecklenburg

Mecklenburg-Vorpommern
	M:  Brockhaus Encyclopädie, Britannica Hung.
	H	Mecklenburg-Elő-Pomeránia
	T	Németország
	P	Schwerin
	E	Mecklenburg
		Vorpommern

Mecklenburgi Hercegség
	M:  Brockhaus Encyclopädie, Britannica Hung.
	L	Mecklenburg

Mecklenburgi Nagyhercegség
	M:  Brockhaus Encyclopädie, Britannica Hung.
	L	Mecklenburg

Mecklenburgi-öböl
	F	tengeröböl
	T	Balti-tenger

Mecklenburgi-tóhátság
	F	Közép-európai tóhátság

Mecsek
	F	magyarországi hegység

Mecsekalja
	Forrás:  kf(142-144)
	T	Dunántúl
	P	mecseki Hegyalja
	X	Baranya vármegye

mecseki Hegyalja
	Forrás:  kf(111.142-144)
	HV	Hegyalja
	T	Mecsekalja
	P	Bakonya
		Boda
		Cserkút
		Kővágószöllős
		Kővágótöttös
	X	Baranya vármegye

Méd Birodalom
	M:  Indogermán eredetű nép állama. Országuk az Asszír birodalom felbomlása után 612-553 között virágzott
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Ókori lexikon
	F	ókori állam
	P	Ekbatana
	R	Média satrapia
	X	Media

Meddes
	Forrás:  gyal(130)kf(134)
	T	Krasznaköz
		Szatmár vármegye

Medelpad
	T	Norrland

medence
	LV	földfelszíni medence
		fürdő
		nagyolvasztó
		tározó
		testmedence
		Úszómedence

Medeo-Perzsia
	F	ókori történeti táj
	A	Assyria
		Babilónia
		Hyrcania történeti táj
		Kaldea
		Media
		Mezopotámia
		Parthia
		Perzsia
		Sassania
		Susiana

Medgyes szék
	Forrás:  hun(658)gyal(559)
	T	Weinland

Media
	F	Medeo-Perzsia
	X	Méd Birodalom

Média satrapia
	T	Perzsa Birodalom
	E	Méd Birodalom

Mediterráneum
	M:  A Földközi-tenger partvidékein elterülő országok és vidékek összefoglaló neve.
	H	Földközi-tenger vidéke
	P	Dél-Európa
		Észak-Afrika
		Közel-Kelet
	X	Földközi-tenger

Mediterraneum mare
	L	Földközi-tenger

Medve-sziget
	F	észak-európai sziget
	T	Norvégia

Medves
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	LV	Alsómedves
		Felsőmedves
		Magyarmedves
		Medves-hegység
		Medvesalja
		Nemesmedves

Medves-hegység
	M:  A Cserhát egyik hegycsoportja Nógrád és Gömör vármegyék határán Salgótarjántól északra. Turistatérképeken "Karancs-Medves" formában is megjelenik
	HV	Medves
	T	Cserhát
	X	Karancs-hegység

Medvesalja
	M:  A Medves-hegység mellett fekvő településcsoport Salgótarján és Fülek keleti szomszédságában
	Forrás:  hun(521)kf(144)
	HV	Medves
	T	Gömör
	X	Gömör és Kishont vármegye
		Nógrád vármegye

Meghalaya
	T	India
	P	Shillong

megműveletlen terület
	H	természetes terület
	F	termékeny terület

megművelt terület
	H	kultúrtáj
	F	termékeny terület

Megyaszó
	Forrás:  gyal(498)hun(609)
	T	Harangod
		Zemplén vármegye

megye
	M:  Közigazgatási terület neve több államban
	H:  Magyarország esetében a "magyarországi megye" használandó
	F	közigazgatási terület
	A	Francia tengeren túli megye
		magyarországi megye

Mehedinti megye
	T	Románia

Méhkerék
	Forrás:  gyal(60-61)
	T	Bihar vármegye
		bihari Mezőség

Mekong
	F	délkelet-ázsiai folyó
	X	Dél-kínai-tenger

Mekong-delta
	F	alföld
	T	Indokínai-félsziget

Melaka
	LV	Melaka szövetségi állam
		Melaka város

Melaka szövetségi állam
	HV	Melaka
	T	Malajzia
	P	Melaka város

Melaka város
	HV	Melaka
	T	Melaka szövetségi állam

Melanézia
	LV	Melanéziai állam
		melanéziai sziget

MELANÉZIAI ÁLLAM
	HV	Melanézia
	F	óceániai állam
	A	Fidzsi-szigetek
		Pápua Új-Guinea
		Salamon-szigetek
		Vanuatu

melanéziai folyó
	F	óceániai folyó

melanéziai sziget
	M:  szigetvilág
	H	Makronézia
	HV	Melanézia
	F	óceániai természeti táj
	A	Fidzsi-szigetek
		Salamon-szigetek
		Új-Guinea-sziget
		Új-Kaledónia
		Vanuatu-szigetek

Melbourne
	T	Victoria szövetségi állam

Meleg-Szamos
	R	Kis-Szamos

Melika
	T	algériai Pentapolisz

Melk
	M:  A 10. században egy ideig magyar határvár volt
	T	Niederösterreich

Mellersta Finland
	L	Keski-Suomi

Melville-tó
	F	észak-amerikai tó
	X	Kanada

mélyföld
	M:  Tengerszint alatt fekvő síkság
	F	síkság
	A	Holt-tenger vidéke
		Kaszpi-mélyföld
		Kattara-mélyföld

mélytenger
	T	tenger

Memphis
	T	Giza kormányzóság

Mendoza tartomány
	T	Argentína

Ménfő
	Forrás:  gyal(73)
	T	Győr vármegye
		Sokoróalja

Ménhárd
	Forrás:  gyal(194.792)
	F	szepesi város
	T	Szepes vármegye

Menorca
	T	Baleár-szigetek

Menyhe
	Forrás:  kf(195-196)
	T	Nyitra vármegye
		Zoborvidék

Menyő
	Forrás:  kszn(6-7)
	T	Szilágy vármegye
		Tövishát

Meregyő
	Forrás:  gyal(541)
	T	Felszeg
		Kolozs vármegye
	X	Bánffyhunyadi járás
		mócok

Merény
	Forrás:  gyal(793)rnl17(532)
	F	szepesi bányaváros
	T	Szepes vármegye
	X	bányaváros

Mérges
	Forrás:  gyal(73)
	T	Győr vármegye
		Sokoróalja

Mérida
	LV	Mérida szövetségi állam
		Mérida város

Mérida szövetségi állam
	HV	Mérida
	T	Venezuela
	P	Mérida város

Mérida város
	HV	Mérida
	T	Mérida szövetségi állam

Merin-tó
	L	Mirimi-tó

Merionetshire
	T	Észak-Wales

Meroving Gallia
	L	Gallia Comata

mérsékelt öv
	L	mérsékelt égöv

mérsékelt övi füves puszta
	F	füves puszta
	A	pampa
		préri
		Sztyepp

Meru
	LV	Meru-csúcs
		Meru-hegység

Meru-csúcs
	HV	Meru
	F	afrikai hegycsúcs
	X	Tanzánia

Meru-hegység
	HV	Meru
	F	kelet-afrikai hegység

Mese helység
	Forrás:  gyal(780)
	T	Kis-Küküllő vármegye
		Szeben szék
	=	mese

Messenia
	F	ókori Görögország

Messinai-szoros
	F	tengerszoros
	X	Jón-tenger
		Tirrén-tenger

Messzéné megye
	T	Peloponnészosz tartomány

Mexicali
	T	Baja California Norte

Mexico szövetségi állam
	T	Mexikó
	P	Toluca de Lerdo

Mexikó
	M:  Mexikói Egyesült Államok
	F	közép-amerikai állam
	P	Aguascalientes szövetségi állam
		Baja California Norte
		Baja California Sur
		Campeche szövetségi állam
		Chiapas
		Chihuahua szövetségi állam
		Coahuila
		Colima szövetségi állam
		Distrito Federal
		Durango
		Guanajuato szövetségi állam
		Guerrero
		Hidalgo
		Jalisco
		Mexico szövetségi állam
		Michoacán
		Morelos
		Nayarit
		Nuevo León
		Oaxaca
		Puebla
		Querétaro szövetségi állam
		Quintana Roo
		San Luis Potosí szövetségi állam
		Sinaloa
		Sonora
		Tabasco
		Tamaulipas
		Tlaxcala
		Veracruz
		Yucatán szövetségi állam
		Zacatecas szövetségi állam
	X	Chapalai-tó
		mexikói irodalom
		Popocatépetl

Mexikói-fennsík
	L	Mexikói-magasföld

Mexikói-magasföld
	H	Mexikói-fennsík
	F	hegységközi fennsík
	T	Közép-amerikai Kordillerák

Mexikói-öböl
	T	Amerikai-földközi-tenger
	P	Campechei-öböl
	X	Brazos
		Colorado-folyó2
		Grijálva
		Mississippi-folyó
		Río Grande
		Sabine
		San Pedro
		Trinity

Mexikóváros
	H	Ciudad de México
	F	főváros
	T	Distrito Federal

Mezeta
	LV	Marokkói Mezeta
		Spanyol-Mezeta

Mezopotámia
	F	Medeo-Perzsia
	P	Gauzanitis
		mezopotámiai Mygdonia
		Osroene

mezopotámiai Mygdonia
	M:  A thrák Mygdones nép mezopotámiai szállásterületének a neve
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Ókori lexikon
	F	Mygdonia
	T	Mezopotámia

mezoszféra
	T	atmoszféra

Mezőbaj
	Forrás:  gyal(60-61)
	T	Bihar vármegye
		bihari Mezőség

Mezőbánd
	Forrás:  kf(145-146)
	T	erdélyi Mezőség
		Maros-Torda vármegye

Mezőcsát
	Forrás:  kf(146-147)
	T	borsodi Mezőség

Mezőföld
	Forrás:  mnl3(596-597)
	T	Dunántúl
	X	Fejér vármegye
		Tolna vármegye

Mezőkeresztes
	Forrás:  kf(146-147)
	T	borsodi Mezőség

Mezőkövesd
	Forrás:  gyal(639)
	T	Borsod vármegye
		Matyóföld

Mezőség
	Forrás:  kf(145-147)
	LV	bihari Mezőség
		borsodi Mezőség
		erdélyi Mezőség
		moldvai Mezőség

Mezőtelegd
	Forrás:  mhnt(264.385)
	H	Telegd
	T	Bihar vármegye
		Rézalja

Mezőteremi
	Forrás:  kf(450)
	L	Nagyteremi

Mezőzombor
	Forrás:  hun(611)
	T	Tokaj Hegyalja
		Zemplén vármegye

Mianmar
	M:  1974-1989 között Burma
	H	Burma
	F	délkelet-ázsiai állam
	P	Ayeyarwadi körzet
		Chin szövetségi állam
		Kachin szövetségi állam
		Karen szövetségi állam
		Kayah szövetségi állam
		Magwe körzet
		Mandalay körzet
		Mon szövetségi állam
		Pegu körzet
		Rakhine szövetségi állam
		Sagaing körzet
		Shan szövetségi állam
		Tanintharyi körzet
		Yangon körzet

Michigan szövetségi állam
	T	Egyesült Államok
	P	Lansing

Michigan-tó
	F	észak-amerikai tó

Michoacán
	T	Mexikó
	P	Morelia

Micrajim
	M:  A héber név kettős számú, utalva  Alsó- és Felső-Egyiptomra
	L	Óegyiptomi Birodalom

Micske
	Forrás:  gyal(506)kf(115)
	T	Bihar vármegye
		bihari Hegyköz

Middelburg
	T	Zeeland

Middlesex
	T	London county

Midi-Pyrénées
	T	Franciaország

Midway-szigetek
	F	Egyesült Államok önkormányzat nélküli területe
		mikronéziai sziget
	T	Amerikai csendes-óceáni-szigetek

Mihályfalva
	Forrás:  kf(81)
	T	Dél-Erdély
		Nagy-Küküllő vármegye

Mihályi
	Forrás:  gyal(728)hun(351)
	T	Rábaköz
		Sopron vármegye

Mikefa
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Mikefalva
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	T	Kis-Küküllő mente
		Kis-Küküllő vármegye

Mikekarácsonyfa
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Mikepércs
	M:  1876-ig Bihar vármegyéhez tartozott
	Forrás:  gyal(495)hun(193-200)
	T	Hajdú vármegye

Mikkeli
	T	Finnország

Miklósfalva
	Forrás:  gyal(792.823)
	T	Lándzsásötfalu

Miklósháza
	Forrás:  hun(245)
	H	Nikolince
	T	Krassó-Szörény vármegye
	X	krassovánok

Miklóstelke
	Forrás:  gyal(780)
	T	Nagy-Küküllő vármegye
		Szeben szék

Miklósvár fiúszék
	L	Miklósvár szék

Miklósvár szék
	M:  az 1876-os megyebeosztással elveszti közig. szerepét
	Forrás:  hun(658)gyal(784)
	H	Miklósvár fiúszék
		Miklósvárfiszék
	T	Háromszék
	X	Erdővidék

Miklósvárfiszék
	L	Miklósvár szék

Mikronézia
	M:  4 szövetségi államból áll. 1986-ig az USA külső területe volt, és az MSz 3410 szerint az állam neve Csendes-Óceáni szigetek volt
	H:  Az EN 23166:1995 szerint a Mikronéziai szövetségi államok szabványos neve. A földrajzi értelemben vett Mikronézia nem  esik egybe az állammal (mely lényegében csak a Karolina szigetekre terjed ki), a "Mikronéziai Szövetségi Államok" a deszkriptor
	LV	mikronéziai állam
		mikronéziai sziget
		Mikronéziai Szövetségi Államok

mikronéziai állam
	HV	Mikronézia
	F	óceániai állam
	A	Belau
		Kiribati
		Marshall-szigetek
		Mikronéziai Szövetségi Államok
		Nauru

mikronéziai sziget
	M:  A Mikronéziai szigetvilág esetén is használandó
	HV	Mikronézia
	F	óceániai természeti táj
	A	Belau
		Chuuk
		Északi-Mariana-szigetek
		Guam
		Kiribati
		Kosrae
		Marshall-szigetek
		Midway-szigetek
		Nauru
		Pohnpei
		Wake-sziget
		Yap

Mikronéziai Szövetségi Államok
	M:  4 szövetségi államból áll. 1986-ig az USA külső területe volt, és az MSz 3410 szerint az állam neve Csendes-Óceáni szigetek volt
	H:  Az EN 23166:1995 szerint "Mikronéziai" a szabványos neve. A földrajzi értelemben vett Mikronézia nem  esik egybe az állammal (mely lényegében csak a Karolina szigetekre terjed ki), a "Mikronéziai Szövetségi Államok" a deszkriptor
	HV	Mikronézia
	F	mikronéziai állam
	P	Chuuk
		Kosrae
		Pohnpei
		Yap

Milejszeg
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Miletos
	T	Caria

Minas Gérais szövetségi állam
	T	Brazília
	P	Belo horizonte

Mindanao
	LV	Mindanao-sziget
		Mindanao-szigeti tartomány

Mindanao-sziget
	HV	Mindanao
	T	Philippines

Mindanao-szigeti tartomány
	HV	Mindanao
	T	Fülöp-szigetek

Mindoro
	LV	Mindoro-sziget
		Mindoro-szigeti tartomány

Mindoro-sziget
	HV	Mindoro
	T	Visayas-szigetek

Mindoro-szigeti tartomány
	HV	Mindoro
	T	Fülöp-szigetek

Minho tartomány
	T	Portugália

Minna
	T	Niger Szövetségi Állam

Minnesota szövetségi állam
	T	Egyesült Államok
	P	Montevideo, Minn.
		St. Paul

Minszk
	LV	Minszk terület
		Minszk város

Minszk terület
	HV	Minszk
	T	Fehéroroszország
	P	Minszk város

Minszk város
	HV	Minszk
	F	főváros
	T	Minszk terület

Minto-tó
	F	észak-amerikai tó
	X	Kanada

Minúfiya kormányzóság
	H	El-Minúfiya
	T	Egyiptom

Minya kormányzóság
	H	El-Minya
	T	Egyiptom

Miranda szövetségi állam
	T	Venezuela
	P	Los Teques

Mirimi-tó
	H	Merin-tó
	F	dél-amerikai tó
	X	Brazília
		Uruguay

Mirkvásár
	Forrás:  gyal(101.586)
	T	Kőhalom szék
		Nagy-Küküllő vármegye

Misiones megye
	T	Paraguay

Misiones tartomány
	T	Argentína

Miskolc
	T	Borsod-Abaúj-Zemplén megye

Mississippi
	LV	Mississippi szövetségi állam
		Mississippi-folyó

Mississippi szövetségi állam
	HV	Mississippi
	T	Egyesült Államok
	P	Jackson

Mississippi-folyó
	HV	Mississippi
	F	észak-amerikai folyó
	E	Arkansas-folyó
		Illinois-folyó
		Missouri-folyó
		Ohio-folyó
		Red river
	X	Mexikói-öböl

Missouri
	LV	Missouri szövetségi állam
		Missouri-folyó

Missouri szövetségi állam
	HV	Missouri
	T	Egyesült Államok
	P	Jefferson city

Missouri-folyó
	HV	Missouri
	R	Mississippi-folyó

Mistassini-tó
	F	észak-amerikai tó
	X	Kanada

Misurata tartomány
	T	Líbia

Miszr
	M:  A terület arab invázió (640) utáni neve a változó fennhatóságok alatt. 641 és 1517 között változó arab kalifátusok része
	F	középkori Egyiptom
	T	Ajjubida Szultánság
		Bagdadi Kalifátus
		Fatimida Kalifátus
		Mameluk Birodalom
	E	Aigyptos dioecesis
	X	egyiptológia

Mitumba-hegység
	F	Kongó-medencei peremhegység

Mizoram
	T	India
	P	Aizawl

Mljet
	F	adriai-tengeri sziget
	T	Horvátország

Mmabatho
	T	North-West

Moáb
	M:  Az ország a Holt-tenger keleti partja és a sivatag között terül el mintegy 40 km széles sávon
	F	ókori Syria

Mobutu-tó
	H	Albert-tó
	F	afrikai tó
	X	Kongói Demokratikus Köztársaság
		Uganda

Mocamedes tartomány
	T	Angola

Mocs
	Forrás:  kf(145-146)
	T	erdélyi Mezőség
		Kolozs vármegye

mocsár
	H	Ingovány
		Lápvidék
	H&	láptalaj
	F	állóvíz
		táj
		terméketlen terület
	A	afrikai mocsár
		európai mocsár
	T	vízrajz

Mocsolya
	Forrás:  kszn(6-7)
	T	Szilágy vármegye
		Tövishát

Modor
	Forrás:  gyal(194)
	F	szabad királyi város
	T	Pozsony vármegye
		pozsonyi Hegyalja

Modrus-Fiume vármegye
	T	Horvát-szlavón társországok
	X	Fiume

Moen
	T	Chuuk

Moesia
	F	Europa Meridionalis Orientalis
	T	Római Birodalom
	P	Moesia Inferior
		Moesia Superior

Moesia Inferior
	T	Moesia
	P	Tomi

Moesia Superior
	T	Moesia
	P	Singidunum

Mogadishu
	L	Muqdisho

Mogilev terület
	T	Fehéroroszország

Moha helység (1)
	Forrás:  gyal(102.667)
	T	Nagy-Küküllő vármegye
		Nagysink szék
	=	moha

Moha helység (2)
	Forrás:  fnesz2(445)
	T	Fejér vármegye
		Fejér vármegyei Sárrét
	=	moha

Mohácsi-sziget
	F	dunai sziget
		magyarországi sziget

Mohéli
	T	Comore-szigetek

Moher-sziklák
	T	Ír-alföld

Mohol
	Forrás:  gyal(821)kf(186)
	T	Bács-Bodrog vármegye
		Tiszamente

Moldova
	M:  1991.08.27-ig lásd Szovjetunió. Besszarábiában és a Dnyeszteren túli területen alakult állam
	H:  Moldva és Moldova térben és időben átfogó tárgyalása (pl. történelme) esetén a "Moldva" használandó
	F	kelet-európai állam
	T	Független ÁllamokKözössége európai része
	P	Chisinau
		Csöbörcsök
	E	Besszarábia
	X	Moldva
		Moldvai-hátság
		Románia

Moldova-sziget
	F	dunai sziget

Moldoveanu
	F	európai hegycsúcs
	T	Fogarasi-havasok
	X	Románia

Moldva
	M:  A Kárpátok és a Prut közötti országrész Romániában. Történelmileg a mai Moldovával (Beszarábia) együtt a 14—17.. században alkotott egy fejedelemséget
	M:  A Kárpátok és a Prut közötti országrész Romániában. Történelmileg a mai Moldovával (Beszarábia) együtt a 14-17.. században alkotott egy fejedelemséget
	H:  Moldva (és Moldova) térben és időben átfogó tárgyalása (pl. történelme) esetén is használandó
	Forrás:  gyal(649)
	T	moldvai csángók
	P	Bacau megye
		Botosani megye
		Iasi megye
		moldvai Mezőség
		Piatra-Neamt megye
		Suceava megye
		Tatros völgye
		Vaslui megye
		Vrancea megye
	R	Románia
	X	Erdély
		Havasalföld
		Moldova
		Moldvai-hátság

moldvai Mezőség
	Forrás:  gyal(649)kf(149)kok(33)
	H	Bákó vidéke
		Szerettere
	HV	Mezőség
	T	Moldva
	P	Bákó
		Bogdánfalva
		Forrófalva
		Gajcsána
		Klézse
		Lészped
		Lujzikalagor
		Trunk
	X	Bacau megye
		déli csángók

Moldvai-hátság
	F	Kelet-európai hátság
	X	Moldova
		Moldva

Molise régió
	T	Olaszország

Mombasa
	T	Coast tartomány

Mon szövetségi állam
	T	Mianmar
	P	Mawlamyine

Monaco
	M:  Monacói hercegség
	H:  Mind a politikai, mind a gazdasági, mind az urbanisztikai dokumentumok ezzel a deszkriptorral osztályozandók
	F	dél-európai állam
		főváros

Monagas szövetségi állam
	T	Venezuela
	P	Maturín

Monaghan grófság
	H	Muineachán
	T	Írország

monarchia
	M:  Egyeduralom; az uralkodó személyes életfogytiglani és öröklődő hatalmán alapuló államforma
	H:  Nem tévesztendő össze az Osztrák-magyar monarchiával
	H&	alkotmányos monarchia
		parlamentáris monarchia
	F	királyság
	A	abszolutizmus
	P	uralkodó
	=	Osztrák-Magyar Monarchia

Mongol-Altaj
	F	Altaj

Mongólia
	M:  Államformája köztársaság. Közigazgatási beosztás: 21 tartomány (ajmak) és a főváros
	F	belső-ázsiai állam
	P	Ulánbátor
	X	Bujr-tó
		Har-Usz tó
		Hjargasz-tó
		Hövszgöl-tó
		Uvsz-tó

Monmouthshire
	T	Welsh Marshes és Közép-Anglia nyugati része

Monori járás
	Forrás:  gyal(195)
	T	Beszterce vidék

Monrovia
	F	főváros
	T	Libéria

Mons
	T	Hainaut tartomány

Mont Blanc
	LV	Mont Blanc-csúcs
		Mont Blanc-masszívum

Mont Blanc-csúcs
	H	Mt. Blanc
	HV	Mont Blanc
	F	európai hegycsúcs
	T	Mont Blanc-masszívum
	X	Franciaország
		Olaszország

Mont Blanc-masszívum
	HV	Mont Blanc
	T	Savoiai-Alpok
	P	Mont Blanc-csúcs

Mont Maudit
	F	európai hegycsúcs
	T	Savoiai-Alpok
	X	Franciaország
		Olaszország

Montagne Noire
	T	Francia-Belga-rögvidék

Montana szövetségi állam
	T	Egyesült Államok
	P	Helena
		Lima város, Mont.

Monte Viso
	F	európai hegycsúcs
	T	Cotti-Alpok
	X	Olaszország

Montecristi tartomány
	T	Dominikai Köztársaság

Montenegró
	E	Jugoszlávia
	X	Szerbia

Monterrey
	T	Nuevo León

Montevideo
	LV	Montevideo, Minn.
		Montevideo, Ur.

Montevideo, Minn.
	HV	Montevideo
	T	Minnesota szövetségi állam

Montevideo, Ur.
	HV	Montevideo
	F	főváros
	T	Uruguay

Montgenévre-hágó
	F	alpesi hágó

Montgomery
	T	Alabama szövetségi állam

Montgomeryshire
	T	Közép-Wales

Montpelier
	T	Vermont szövetségi állam

Montserrat
	F	közép-amerikai sziget
		Nagy-Britannia külbirtoka

Moquegua megye
	F	Déli igazgatási területek
	T	Peru

Morava
	R	Duna

Moray
	H	Elginshire
	T	Közép-Skócia északi része

Morazán megye
	T	Salvador

Mordvinföld
	T	Volga-Vjatka vidéke
	P	Szaranszk

More és romsdal
	T	Nyugat-Norvégia

Morelia
	T	Michoacán

Morelos
	T	Mexikó
	P	Cuernavaca

moréna
	M:  A gleccser által szállított és lerakott hordalék
	A	belső moréna
		felszíni moréna
		fenékmoréna
	T	hegység
	X	gleccser

Morgonda
	Forrás:  gyal(102.667)
	T	Nagy-Küküllő vármegye
		Nagysink szék

Móri-völgy
	Forrás:  kf(192-193)
	T	Vértesalja

Morona-Santiago tartomány
	T	Ecuador

Morros
	T	Guárico szövetségi állam

Morva
	R	Duna

Morva Fejedelemség
	H	Nagy Morva Birodalom
	R	Dél-Morvaország
		Észak-Morvaország
	E	Pannonia
	X	Braszlav hercegsége
		Fenékpuszta

Morva-medence és hegységei
	F	Cseh-Morva-medence

Moson vármegye
	Forrás:  gyal(651)
	T	Dunántúli kerület
		Magyarország 1876-1920 között
	X	Felső-Szigetköz
		Fenyér
		Fertő-vidék
		Hanság
		Szigetköz

Mosoni-Duna
	F	Közép-Duna

Moszkva
	LV	Moszkva terület
		Moszkva város

Moszkva terület
	HV	Moszkva
	T	Központi vidék a Feketeföld kivételével
	P	Moszkva város

Moszkva város
	HV	Moszkva
	F	főváros
	T	Moszkva terület

Moszul
	T	Irak

Mount Everest
	L	Csomolungma

Mourne-hegység
	F	Ír-szigeti hegység
	T	Ír-sziget

Moxico tartomány
	T	Angola

Mozambik
	M:  Mozambiki Köztársaság
	F	kelet-afrikai állam
	P	Cabo Delgado tartomány
		Gaza tartomány
		Inhambane tartomány
		Lourenco Marques tartomány
		Manica e Sofala tartomány
		Mozambik tartomány
		Niassa tartomány
		Tete tartomány
		Vila Pery tartomány
		Zambézia tartomány
	E	Portugál Kelet-Afrika
	X	Malawi-tó

Mozambik körzet
	T	Mozambik tartomány

Mozambik tartomány
	T	Mozambik
	P	Mozambik körzet

Mozambiki-alföld
	F	dél-afrikai természeti táj

Mózesfalu
	Forrás:  gyal(345)
	T	Avas
		Szatmár vármegye

Mozsor
	Forrás:  gyal(45-46)
	T	Bács-Bodrog vármegye
		Sajkás vidék

Mpumalanga
	T	Dél-Afrikai Köztársaság
	P	Nelspruit

Mt. Blanc
	L	Mont Blanc-csúcs

Mt. Cervino
	L	Matterhorn

Muang Thai
	L	Thaiföld

Mudug körzet
	T	Szomália

Muigheo
	L	Mayo grófság

Muineachán
	L	Monaghan grófság

Mulhacén
	F	európai hegycsúcs
	T	Sierra Nevada, Sp.
	X	Spanyolország

Mull-sziget
	T	Belső-Hebridák

Múminida Birodalom
	L	Almohád Birodalom

Mumor
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Munténia
	M:  Havasalföldnek az Olttól keletre eső része
	Forrás:  kf(108-109)fnesz(I.576)
	T	Havasalföld
	P	Bukarest

Muqdisho
	H	Mogadishu
	F	főváros
	T	Banaadir körzet

Muraköz
	Forrás:  gyal(652)kf(149-150)
	T	Dunántúl
		Horvátország
	P	Csáktornyai járás
		Perlaki járás
	X	Zala vármegye

Murarátka
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Muraszemenye
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Murcia autonóm körzet
	T	Spanyolország

Murciai-medence
	F	alföld
	T	Pireneusi-félsziget

Mures megye
	T	Románia
	E	Maros-Torda vármegye

Murmanszk terület
	T	Oroszország európai északnyugati része

Murokország
	M:  a Nyárád mente zöldségtermesztő falvainak tréfás elnevezése
	Forrás:  kf(450)
	T	Nyárád mente
	P	Káposztásszentmiklós
		Lőrincfalva
		Lukafalva
		Lukaillencfalva
		Nagyteremi
		Teremiújfalu
	X	Maros-Torda vármegye

Murray-Darling
	F	ausztráliai folyó
	X	Indiai-óceán

Murray-Darling-alföld
	F	közép-asztrál-alföldek

Musgrave-hegység
	F	közép-ausztráliai hegység

Muszala
	F	európai hegycsúcs
	T	Rodope
	X	Bulgária

Muzekhije-alföld
	T	Balkán-félsziget

Mühlenbach
	Forrás:  gyal(194.792)
	F	szepesi város
	T	Szepes vármegye

München
	T	Bayern

Mweru-tó
	F	afrikai tó
	X	Kongói Demokratikus Köztársaság
		Zambia

Mygdonia
	M:  Egy thrák törzs nevéből származtatott földrajzi név.
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Ókori lexikon
	A	bithyniai Mygdonia
		macedoniai Mygdonia
		mezopotámiai Mygdonia

Myitkyina
	T	Kachin szövetségi állam

Mysia
	F	Asia Minor Occidentalis
	P	Pergamon

N`djamena
	H	Fort-Lamy
		Ndzsamena
	F	főváros
	T	Csád

Nabatea
	M:  A nabateusok Kr. e. 300 körül Judea déli részébe szorították az idumeusokat
	F	ókori Syria
	P	Petra
	E	Idumea

Nádalja
	Forrás:  gyal(45-46)
	T	Bács-Bodrog vármegye
		Sajkás vidék

Nádasd
	Forrás:  kszn(6-7)
	L	Hadadnádasd

Nádasdaróc
	Forrás:  gyal(541)
	T	Kolozs vármegye
		Nádasmente
	X	Nádasmenti járás

Nádasdladány
	Forrás:  fnesz2(445)
	T	Fejér vármegye
		Fejér vármegyei Sárrét

Nádasmente
	Forrás:  kf(150)
	T	Kalotaszeg
	P	Bogártelke
		Egeres
		Inaktelke
		Jegenye
		Magyargorbó
		Mákófalva
		Nádasdaróc
		Sólyomtelke
		Türe
	X	Nádasmenti járás

Nádasmenti járás
	Forrás:  gyal(541)
	T	Kolozs vármegye
	X	Bogártelke
		Egeres
		Inaktelke
		Jegenye
		Kalotaszeg
		Magyargorbó
		Mákófalva
		Nádasdaróc
		Nádasmente
		Sólyomtelke
		Türe

Nádpatak
	Forrás:  gyal(102.667)
	T	Nagy-Küküllő vármegye
		Nagysink szék

Nádudvar
	M:  1876-ig Szabolcs vármegyéhez tartozott
	Forrás:  gyal(495)hun(193-200)
	T	Hajdú vármegye

Naga-hegység
	T	Nyugat-burmai-hegyvidék

Nagaland
	T	India
	P	Kohima

Nagaszaki
	T	Kyushu-sziget

Nagy Morva Birodalom
	L	Morva Fejedelemség

Nagy Sándor birodalma
	L	Hellén Birodalom

Nagy Szent Bernát-hágó
	F	alpesi hágó

Nagy vármegye
	Forrás:  gyal(792-793)
	L	Nagy-Szepes vármegye

Nagy-Alföld
	M:  A rövidebb, Alföld elnevezés csak a 19. században lett általános
	Forrás:  kf(53-54)
	H	Magyar Alföld
		Nagyalföld
	F	alföld
		magyarországi természeti táj
		magyarországi történeti-néprajzi táj
	T	Kárpát-medence
	P	Duna-Tisza köze
		Tiszántúl

Nagy-Ararát
	M:  Teremtés könyve 8.4 szerint Noé bárkája itt került szárazra
	H	Büyük Agri dai
	HV	Ararát
	F	ázsiai hegycsúcs
	T	Ararát-masszívum

Nagy-artézi medence
	T	Eyre-tó-alföldje

Nagy-Britannia
	H	Egyesült Királyság
	F	nyugat-európai állam
	T	Brit Nemzetközösség
	P	Anglia
		Észak-Írország
		Nagy-Britannia külbirtoka
		Nagy-Britannia önkormányzattal rendelkező tartozékai
		Skócia
		Wales
	X	anglikán egyház
		Hongkong
		Loch ness

Nagy-Britannia külbirtoka
	A	Anguilla
		Bermuda
		Brit Antarktisz
		Brit Indiai-óceáni terület
		Brit Virgin-szigetek
		Falkland-szigetek
		Gibraltár
		Kajmán-szigetek
		Montserrat
		Pitcairn-szigetek
		Szent Ilona
		Turks- és Caicos-szigetek
	T	Nagy-Britannia

Nagy-Britannia önkormányzattal rendelkező tartozékai
	T	Nagy-Britannia
	P	Csatorna-szigetek
		Man-sziget

nagy-britanniai hegység
	F	európai hegység
	A	Cambriai-hegység
		Cheviot-hegység
		Cumbrian-hegység
		Észak-Skót-felvidék
		Grampian-hegység
		Pennine-hegység

Nagy-Csallóköz
	Forrás:  gyal(399)kf(75-76)
	L	Csallóköz

Nagy-Fátra
	F	Északnyugati-Kárpátok

Nagy-Hingan
	F	távol-keleti hegység

Nagy-homoksivatag
	T	Homokvidék

Nagy-Kaukázus
	Forrás:  Britannica Hung., Magyar nagylexikon
	T	Kaukázus

Nagy-korallgát
	Forrás:  Britannica Hung.
	L	Nagy-korallzátony

Nagy-korallzátony
	H	Nagy-korallgát
	F	ausztráliai természeti táj

Nagy-Küküllő
	R	Küküllő

Nagy-Küküllő vármegye
	Forrás:  hun(659)gyal(663)
	T	Erdély 1876-1920 között
		Magyarország 1876-1920 között
	P	Ágostonfalva
		Alsórákos
		Báránykút
		Boholc
		Boldogváros
		Bolya
		Brulya
		Bürkös
		Datk
		Dombos
		Fehéregyháza
		Felmér
		Felsőtyukos
		Garat helység
		Gerdály
		Halmágy
		Héjjasfalva
		Homoród
		Kaca
		Kálbor
		Keresd
		Királyhalma
		Kiskapus
		Kisprázsmár
		Kissink
		Kóbor
		Kőhalmi járás
		Kőhalom
		Lemnek
		Longodár
		Mártonhegy
		Mátéfalva
		Mihályfalva
		Miklóstelke
		Mirkvásár
		Moha helység (1)
		Morgonda
		Nádpatak
		Nagymoha
		Nagysink
		Nagysinki járás
		Oltbogát
		Olthévíz
		Olthidegkút
		Pálos
		Pusztacelina
		Rádos
		Réten
		Salkó
		Sáros
		Sárpatak
		Sona
		Sövénység
		Szászapátfalva
		Szászbuda
		Szászfehéregyháza
		Szászkeresztúr
		Szásztyukos
		Százhalom
		Ugra
		Ürmös
		Zsiberk
	E	Küküllő vármegye
	X	Dél-Erdély

Nagy-medence
	F	hegységközi fennsík
	T	Észak-amerikai Kordillerák
	P	Nagy-medence sivatagjai

Nagy-medence sivatagjai
	F	domborzati sivatag
	T	Nagy-medence

Nagy-Medve-tó
	F	észak-amerikai tó
	X	Kanada

Nagy-Namaland
	T	Namíbia

Nagy-Rabszolga-tó
	F	észak-amerikai tó
	X	Kanada

Nagy-Sóstó
	F	észak-amerikai tó

Nagy-Szamos
	R	Szamos

Nagy-Szamos mente
	Forrás:  kf(169)
	T	Szamos mente

Nagy-Szepes vármegye
	M:  1803-ig önálló közig. egység volt a Szepességben
	Forrás:  gyal(792-793)
	H	Nagy vármegye
		Provincia saxonum de Scepus
		Sedes Inferior com. scep.
	T	Szepesség
	P	szepesi bányaváros
		szepesi város
	R	Szepes vármegye

Nagy-Szunda-szigetek
	HV	Szunda-szigetek
	F	Maláj-szigetvilág
	T	Indonézia
	P	Borneó
		Celebesz
		Jáva
		Szumátra

Nagy-tavak vidéke
	F	belső síkságok

Nagy-Viktória sivatag
	T	Homokvidék

Nagy-Vízválasztó-hátság
	H	Nagy-vízválasztó-hegység
	T	Queenslandi-hegyvidék

Nagy-vízválasztó-hegység
	M:  Komoly szakmai különbségek vannak a hegység és a hátság megítélésében
	L	Nagy-Vízválasztó-hátság

Nagyajta
	Forrás:  kf(92-93)hun(718.749)
	T	Erdővidék
		Háromszék vármegye

Nagyalföld
	L	Nagy-Alföld

Nagyatád
	Forrás:  kf(69)gyal(763)
	T	Belső-Somogy
		Somogy megye
		Somogy vármegye

Nagybajom
	Forrás:  kf(69)gyal(763)
	T	Belső-Somogy
		Somogy megye
		Somogy vármegye

Nagybánya
	Forrás:  gyal(194)
	F	királyi szabadalmazott bányaváros
		szabad királyi város
	T	Szatmár vármegye

Nagybáród
	Forrás:  hun(691)kf(68)
	T	Báródság
		Bihar vármegye

Nagyberek
	Forrás:  kf(167-168)
	T	Somogy

Nagybozinta
	Forrás:  gyal(132)
	T	Nagysomkúti járás
		Szatmár vármegye
	X	Kővár vidéke

Nagycigánd
	Forrás:  hun(611-612)kf(72)
	T	Cigánd

Nagydoba
	Forrás:  kszn(6-7)
	T	Szilágy vármegye
		Tövishát

Nagyekemező
	Forrás:  gyal(780)
	T	Kis-Küküllő vármegye
		Szeben szék

Nagyerdő
	LV	Arad vármegyei nagyerdő
		Debreceni nagyerdő
		Marosvásárhelyi nagyerdő
		Nagykőrösi nagyerdő
		Sopron vármegyei nagyerdő

Nagyfentős
	Forrás:  gyal(132)
	T	Nagysomkúti járás
		Szatmár vármegye
	X	Kővár vidéke

Nagygéres
	Forrás:  hun(611-612)kf(72)
	T	Bodrogköz
		Zemplén vármegye

Nagyhalász
	Forrás:  ROM(58)
	T	Rétköz
		Szabolcs vármegye

Nagyhalmágy
	Forrás:  kf(93)
	T	Arad vármegye
		Fehér-Körös völgye

Nagyigmánd
	Forrás:  kf(68)
	T	Bársonyos
		Komárom vármegye

Nagykalota
	Forrás:  gyal(541)
	T	Felszeg
		Kolozs vármegye
	X	Bánffyhunyadi járás
		mócok

Nagykárolyi járás
	Forrás:  gyal(441)kf(93)
	T	Érmellék

Nagykáta
	Forrás:  kf(183-184)
	T	Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye
		Tápióvidék

Nagykend
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	T	Kis-Küküllő mente
		Kis-Küküllő vármegye

Nagykeresér
	L	bihari Mezőség

Nagykőrös
	Forrás:  kf(107-108)
	T	Háromváros
		Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye

Nagykőrösi nagyerdő
	Forrás:  hun(166-167)
	HV	Nagyerdő

Nagykörtvélyes
	Forrás:  gyal(132)
	T	Nagysomkúti járás
		Szatmár vármegye
	X	Kővár vidéke

Nagykövesd
	Forrás:  hun(611-612)kf(72)
	T	Bodrogköz
		Zemplén vármegye

Nagykunság
	Forrás:  gyal(534-535)
	F	kiváltságos kerület
	T	Jász-kun kerületek
	P	Karcag
		Kisújszállás
		Kunhegyes
		Kunmadaras
		Kunszentmárton
		Tiszazug
		Túrkeve
	X	Jász-Nagykun-Szolnok vármegye
		Kumej vármegye
		kunok

Nagyláp
	Forrás:  ROM(14)
	L	Rétköz

Nagylengyel
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Nagymadarász
	Forrás:  gyal(130)kf(134)
	T	Krasznaköz
		Szatmár vármegye

Nagymaros
	T	Pest megye

Nagymedves
	L	Alsómedves

Nagymedvés
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	T	Alsó-Fehér vármegye
		Kis-Küküllő mente

Nagymoha
	Forrás:  kf(81)gyal(102.667)
	T	Dél-Erdély
		Nagy-Küküllő vármegye
	X	szászmagyarok

Nagymon
	Forrás:  kszn(6-7)
	T	Szilágy vármegye
		Tövishát

Nagymórichida
	Forrás:  gyal(73)
	T	Győr vármegye
		Sokoróalja

Nagynyires
	Forrás:  gyal(132)
	T	Nagysomkúti járás
		Szatmár vármegye
	X	Kővár vidéke

Nagypalád
	Forrás:  kf(190)
	T	Paládok
		Szatmár vármegye

Nagypetri
	Forrás:  gyal(541)
	T	Alszeg
		Kolozs vármegye
	X	Hidalmási járás
		mócok

Nagyrábé
	Forrás:  gyal(61)
	T	Bihar vármegye
		Nagysárrét
	X	Sárréti járás

Nagyrákos
	Forrás:  gyal(698)kf(155-156)
	H	Belsőrákos
	T	Alsóőrség
		Vas vármegye

Nagyrápolt
	Forrás:  hun(817-821)kf(120-121)
	T	Hunyad
		Hunyad vármegye

Nagyrét
	Forrás:  hun(611-612)kf(72)
	T	Bodrogköz

Nagyrőce
	Forrás:  gyal(355)
	T	Gömör és Kishont vármegye
	X	bányaváros

Nagysár
	Forrás:  mnl4(429)
	L	Nagysárrét

Nagysármás
	Forrás:  kf(145-146)
	T	erdélyi Mezőség
		Kolozs vármegye

Nagysárrét
	Forrás:  mnl4(429)fnesz2(209)
	H	Berettyó sárrétje
		berettyói Sárrét
		bihari Sárrét
		Nagysár
	T	körösi Sárrét
	P	Bakonszeg
		Báránd
		Biharnagybajom
		Bihartorda
		Dancsháza
		Nagyrábé
		Sáp
		Sárrétudvari
		Szerep falu
	X	Békés vármegye
		Bihar vármegye

Nagysink
	Forrás:  gyal(102.667)
	T	Nagy-Küküllő vármegye
		Nagysink szék

Nagysink szék
	M:  az 1876-os megyebeosztással közig. szerepét járásként folytatta
	Forrás:  hun(658)gyal(667)
	T	Altland
	P	Báránykút
		Boholc
		Boldogváros
		Brulya
		Dombos
		Felmér
		Gerdály
		Kálbor
		Kisprázsmár
		Kissink
		Mártonhegy
		Moha helység (1)
		Morgonda
		Nádpatak
		Nagysink
		Pusztacelina
		Réten
		Sáros
		Sona
		Százhalom
	R	Nagysinki járás
	X	erdélyi szászok

Nagysinki járás
	Forrás:  gyal(102.667)
	T	Nagy-Küküllő vármegye
	E	Nagysink szék

Nagysomkut
	Forrás:  gyal(132)
	T	Nagysomkúti járás
		Szatmár vármegye
	X	Kővár vidéke

Nagysomkúti járás
	M:  1862-ig Kővár vidéke központi területe volt
	Forrás:  gyal(195)
	T	Kővár vidéke
	P	Berkeszpataka
		Bucsonfalva
		Csolt
		Dánfalva
		Durusz
		Erdőaranyos
		Fehérszék
		Gyökeres
		Hagymáslápos
		Hávord
		Jávorfalu
		Jeder
		Jóháza
		Karuly
		Kisbozinta
		Kisfentős
		Kolcér
		Koltó
		Kovás
		Kőváralja
		Kővárgara
		Kővárhosszúfalu
		Kővárkölcse
		Kővárremete
		Magosfalu
		Magyarberkesz
		Nagybozinta
		Nagyfentős
		Nagykörtvélyes
		Nagynyires
		Nagysomkut
		Pribékfalva
		Pusztafentős
		Pusztahidegkút
		Somkútpataka
		Szakállasfalva
		Szamosfericse
		Szamoslukácsi
		Szamostölgyes
		Szappanpataka
		Törökfalu
	X	Szatmár vármegye

Nagyszalók
	Forrás:  gyal(194.792)
	F	szepesi város
	T	Szepes vármegye

Nagyszalonta
	Forrás:  gyal(60-61)
	T	Bihar vármegye
		bihari Mezőség

Nagyszalontai járás
	Forrás:  gyal(60-61)
	X	bihari Mezőség

Nagyszeben
	HV	Szeben
	T	Szeben vármegye

Nagysziget
	Forrás:  kf(77-78)
	L	Csepel-sziget

Nagyszokond
	Forrás:  gyal(130)kf(134)
	T	Krasznaköz
		Szatmár vármegye

Nagyszombat
	Forrás:  gyal(194)
	F	szabad királyi város
	T	Pozsony vármegye
		pozsonyi Hegyalja

Nagytárkány
	Forrás:  hun(611-612)kf(72)
	T	Bodrogköz
		Zemplén vármegye

Nagyteremi
	M:  1941-1944 között Maros-torda vm-hez tartozott
	Forrás:  kf(450)
	H	Mezőteremi
	T	Kis-Küküllő vármegye
		Murokország

Nagyváty
	Forrás:  kf(57-58)
	T	Aljvidék
		Baranya vármegye

Nahicseván
	T	Azerbajdzsán

Nahuel Huapi-tó
	F	dél-amerikai tó
	X	Argentína
		Chile

Naim
	T	Galilea

Nairn
	T	Közép-Skócia északi része

Nairobi
	LV	Nairobi terület
		Nairobi város

Nairobi terület
	HV	Nairobi
	T	Kenya
	P	Nairobi város

Nairobi város
	HV	Nairobi
	F	főváros
	T	Nairobi terület

Nakuru
	T	Rift valley tartomány

Nalcsik
	T	Kabard- és Balkárföld

Nam-Co
	F	ázsiai tó
	X	Kína

Namak-tó
	F	ázsiai tó
	X	Irán

Namíb-sivatag
	F	dél-afrikai természeti táj
		domborzati sivatag

Namíbia
	M:  Államformája köztársaság. Közigazgatási beosztás: 21 körzet (district)
	F	dél-afrikai állam
	P	Damaraland
		Nagy-Namaland
		Ovamboland
	E	Délnyugat-Afrika

Namur
	LV	Namur tartomány
		Namur város

Namur tartomány
	HV	Namur
	T	Belgium
	P	Namur város

Namur város
	HV	Namur
	T	Namur tartomány

Nándorfehérvár
	T	Nándorfehérvári bánság
	R	Belgrád
	E	Singidunum

Nándorfehérvári bánság
	M:  1521-ben veszti el a Magyar Királyság
	Forrás:  gyal(134)
	F	bánságok
	P	Nándorfehérvár
	E	Macsói bánság

Nanga Parbat
	F	ázsiai hegycsúcs
	T	Himalája
	X	India

Nangnim-hegység
	F	távol-keleti hegység

Nántü
	Forrás:  gyal(130)kf(134)
	T	Krasznaköz
		Szatmár vármegye

Nap
	F	égitest
		hőforrás
	T	napfizika
		naprendszer
	X	Föld
	=	napsugárzás
		naptári nap

Napo tartomány
	T	Ecuador

Nápolyi-Appenninek
	L	Sannita-Appenninek

Náprádfa
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Narifio
	T	egyéb igazgatási területek

Narin
	R	Szir-Darja

Närke
	T	Svealand

Nashville
	T	Tennessee szövetségi állam

Nassau állam
	M:  A hercegséget 1866-ban egyesítették Kurhessen-nel és Poroszország része lett
	F	német történelmi államok
	R	Hessen-Nassau

Nassau város
	F	főváros
	T	Bahama-szigetek

Naszód vidék
	Forrás:  gyal(671)
	L	Naszódi kerület

Naszódi kerület
	M:  1762-1851 között az Erdélyi határőrvidék része volt
	Forrás:  gyal(370)
	H	Naszód vidék
	T	Beszterce vidék
	X	románok

Natal
	T	Río Grande do Norte szövetségi állam

Nauru
	M:  Naoero, Naurui Köztársaság
	F	mikronéziai állam
		mikronéziai sziget

Navarra autonóm körzet
	T	Spanyolország

Navarrai Királyság
	F	középkori állam
	R	Spanyol Királyság
	E	Kordovai Emírség

Nayarit
	T	Mexikó
	P	Tepic

Názáret
	T	Északi kerület
		Galilea

NDK
	L	Német Demokratikus Köztársaság

Ndzsamena
	L	N`djamena

Neamt
	Forrás:  mhnt(40.térk.)
	L	Piatra-Neamt megye

Nebraska szövetségi állam
	T	Egyesült Államok
	P	Lincoln

Nedzsd
	Forrás:  Magyar nagylexikon, Britannica Hung.
	T	Arab-félsziget

Neembucú megye
	T	Paraguay

Nefúd-sivatag
	F	arab-félszigeti sivatag
		homoksivatag

Negeri Sembilan
	T	Malajzia
	P	Seremban

Negros
	LV	Negros-sziget
		Negros-szigeti tartomány

Negros Oriental tartomány
	T	Negros-szigeti tartomány
	P	La Libertad város, Fül.

Negros-sziget
	HV	Negros
	T	Visayas-szigetek

Negros-szigeti tartomány
	HV	Negros
	T	Fülöp-szigetek
	P	Negros Oriental tartomány

Négyfalu
	Forrás:  gyal(510)kf(116)
	T	Hétfalu
	P	Bácsfalu
		Csernátfalu
		Hosszúfalu
		Türkös
	X	Brassó vármegye
		hétfalusi csángók

Nei Monggol zizhiqu
	H	Belső-Mongólia autonóm terület
	T	Kína

Nelson tartomány
	T	Déli-sziget

Nelson-folyó
	F	észak-amerikai folyó
	E	Saskatchewan-folyó
	X	Hudson-öböl

Nelspruit
	T	Mpumalanga

Nemesapáti
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Nemesbudafalva
	Forrás:  hun(674)kf(138)kok(33)
	H	Ungurfalva
	T	Lápos mente
		Szolnok-Doboka vármegye

Nemeshetés
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Nemeskér
	Forrás:  kf(150-151)
	T	Sopron vármegyei nagyerdő

Nemesládony
	Forrás:  kf(150-151)
	T	Sopron vármegyei nagyerdő

Nemesmedves
	HV	Medves
	T	Vas vármegye

Nemessándorháza
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Nemesszentandrás
	Forrás:  gyal(482)
	HV	Szentandrás
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Német Birodalom
	M:  1919-1945 közötti név
	Forrás:  Brockhaus Encyclopädie, Britannica Hung.
	P	német történelmi államok
	R	Német Demokratikus Köztársaság
		Német Szövetségi Köztársaság
	E	Német Császárság
	X	Harmadik Birodalom
		Weimari Köztársaság

Német Császárság
	M:  1861-1918 közötti államforma a Hohenzollern-dinasztiával
	Forrás:  Brockhaus Encyclopädie, Britannica Hung.
	P	német történelmi államok
	R	Német Birodalom
	E	Német-Római Birodalom

Német Délnyugat-Afrika
	R	Délnyugat-Afrika

Német Demokratikus Köztársaság
	M:  1949 és 1990 között
	H	NDK
	P	Kelet-Berlin
	R	Németország
	E	Német Birodalom

Német Jura
	F	Jura-hegység

Német Kelet-Afrika
	R	Tanganyika állam

Német Lovagrend
	M:  1309-1525 között Marienburg központú katonai fejedelemség a majdani Kelet-Poroszország területén
	Forrás:  Brockhaus Encyclopädie, Britannica Hung.
	F	német történelmi államok
	R	Kelet-Poroszország

Német Szövetségi Köztársaság
	M:  1949-1990 között
	H	NSZK
	P	Nyugat-Berlin
	R	Németország
	E	Német Birodalom

német történelmi államok
	M:  Kr. u. 800-tól 1934-ig a német tartományok, szabadállamok
	Forrás:  Brockhaus Encyclopädie, Britannica Hung.
	A	Anhalt
		Baden állam
		Bajor Hercegség
		Bajorország
		Brandenburg
		Braunschweig állam
		Bremen szövetségi állam
		Danzig szabadváros
		Elzász
		Elzász-Lotaringia
		Hamburg szövetségi állam
		Hannover állam
		Hessen
		Hessen-Darmstadt
		Hessen-Kassel
		Hessen-Nassau
		Hohenzollern Hercegség
		Lippe
		Lotaringia
		Lübeck
		Mecklenburg
		Nassau állam
		Német Lovagrend
		Oldenburg állam
		Pfalz
		Pommern
		Porosz Szilézia
		Poroszország
		Poseni Nagyhercegség
		Reuss
		Rheinprovinz
		Schleswig-Holstein
		Schwarzburg
		Sváb Hercegség
		Szász Hercegségek
		Szászország
		Szászország tartomány
		Türingia
		türingiai államok
		Vesztfália
		Waldeck-Pyrmont
		Württemberg
	T	Német Birodalom
		Német Császárság
		Német-Római Birodalom

Német-középhegység
	L	Német-középhegyvidék

Német-középhegyvidék
	H	Hercyniai-erdő
		Német-középhegység
	F	közép-európai-hegyvidék
	A	Bajor-hegyvidék
		Fekete-erdő
		Harz
		Hesseni-hegyvidék
		Rajnai-palahegység
		Sváb-frank-lépcsővidék
		Szász-hegyvidék
		Weserbergland
	T	Variszkuszi-hegységrendszer
	P	Felső-Rajnai-árok

Német-Római Birodalom
	M:  Kr. u. 800-tól 1806-ig volt ez a birodalom Európa legfontosabb intézménye a pápaság mellett
	Forrás:  Brockhaus Encyclopädie, Britannica Hung.
	H	Heiliges Römisches Reich
		Sacrum Romanum Imperium
	F	középkori állam
	P	középkori Itália
		német történelmi államok
	R	Német Császárság
	E	Regnum Francorum

Németalföld
	M:  Történelmi régió Északnyugat-Európában. Magában foglalta a mai Hollandia, Belgium, Luxemburg teljes területét és Észak-Franciaország némely részeit. Németalföld története 1574-ig tart, amikor a terület északi és déli része politikailag különvált.
	Forrás:  Brockhaus Encyclopädie, Britannica Hung.
	H&	németalföldi irodalom
		németalföldi művészet
		németalföldi polgári forradalom
	T	Nyugat-Európa
	R	Belgium
		Hollandia
		Luxemburg
	E	Alsó-Lotaringia
	X	francia—németalföldi iskola

Németfalu
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Németország
	M:  Térben és időben Németország egésze, beleértve a Német Szövetségi köztársaságot
	H:  Németország térben és időben átfogó tárgyalása (pl. történelme) esetén is használandó
	F	közép-európai állam
	P	Baden-Württemberg
		Bayern
		Berlin szövetségi állam
		Brandenburg
		Bremen szövetségi állam
		Hamburg szövetségi állam
		Hessen szövetségi állam
		Mecklenburg-Vorpommern
		Niedersachsen
		Nordrhein-Westfalen
		Rheinland-Pfalz
		Saarland
		Sachsen
		Sachsen-Anhalt
		Schleswig-Holstein
		Thüringen
	E	Német Demokratikus Köztársaság
		Német Szövetségi Köztársaság
	X	Boden-tó
		Zugspitze

Nemuro
	T	Hokkaido-sziget
	P	Hapomai
		Shikotan

Nemzeti kerület
	T	Dominikai Köztársaság
	P	Santo Domingo

Nepál
	M:  Államformája alkotmányos monarchia. Közigazgatási beosztás: 14 zóna
	F	dél-ázsiai állam
	P	Katmandu
	X	Annapurma
		Cho oyu
		Csomolungma
		Dhaulagiri
		Kanchendzönga
		Lhotse
		Makalu
		Manaslu

Nepáli-Himalája
	F	Himalája kelet-nyugati vonulat

Nequén tartomány
	T	Argentína

Nermed
	Forrás:  hun(245)
	T	Krassó-Szörény vármegye
	X	krassovánok

Nettilling-tó
	F	észak-amerikai tó
	X	Kanada

Neuchatel
	LV	Neuchatel kanton
		Neuchatel város

Neuchatel kanton
	HV	Neuchatel
	T	Svájc
	P	Neuchatel város

Neuchatel város
	HV	Neuchatel
	T	Neuchatel kanton

Néva
	F	európai folyó
	X	Finn-öböl

Nevada szövetségi állam
	T	Egyesült Államok
	P	Carson city

New Brunswick
	H	Új-Brunswick
	T	Kanada
	P	Fredericton

New England-fennsík
	L	Új-angliai hegység

New Hampshire szövetségi állam
	T	Egyesült Államok
	P	Dover2, N. H.

New Jersey szövetségi állam
	T	Egyesült Államok
	P	Dover2, N. J.

New Mexico szövetségi állam
	H	Új-Mexikó
	T	Egyesült Államok
	P	Santa Fe

New South Wales
	H	Új-Dél-Wales
	T	ausztráliai közigazgatási rendszer
	P	Sydney

New Valley kormányzóság
	T	Egyiptom

New York
	T	New York szövetségi állam

New York szövetségi állam
	T	Egyesült Államok
	P	Albany város
		New York

Newfoundland
	T	Kanada
	P	St. John`s, New Foundl.

Newry
	L	Down

Ngami-tó
	F	afrikai tó
	X	Botswana

Ngangla ringco
	F	ázsiai tó
	X	Kína

Ngangzé-tó
	F	ázsiai tó
	X	Kína

Ngwane
	L	Szvaziföld

Niamey
	F	főváros
	T	Niger

Niassa tartomány
	T	Mozambik

Nicaragua
	M:  Államformája köztársaság. Közigazgatási beosztás: 16 megye (departamento)
	F	közép-amerikai állam
	P	Managua
	X	Managuai-tó
		Nicaragua-tó

Nicaragua-tó
	F	közép-amerikai tó
	X	Nicaragua

Nicholson-hegység
	L	Weld-hegység

Nickerie körzet
	T	Suriname

Nicosia
	F	főváros
	T	Ciprus

Nidwalden félkanton
	T	Unterwalden
	P	Stans

Niederösterreich
	H	Alsó-Ausztria
	T	Ausztria
	P	Baden bei Wien
		Melk
		Sankt Pölten

Niedersachsen
	H	Alsó-Szászország
	T	Németország
	P	Braunschweig város
		Északi-Fríz-szigetek
		Hannover közigazgatási kerület
		Oldenburg város
	E	Braunschweig állam
		Hannover állam
		Oldenburg állam
		Schaumburg-Lippe

Niger
	M:  Nigeri Köztársaság. Közigazgatási beosztás: 7 megye (département)
	F	nyugat-afrikai állam
	P	Niamey
	X	Csád-tó
	=	Niger Szövetségi Állam

Niger Szövetségi Állam
	T	Nigéria
	P	Minna
	=	Niger

Niger-folyó
	F	afrikai folyó
	X	Atlanti-óceán

Niger-medence
	F	földfelszíni medence
	T	Szudán-vidék

Nigéria
	F	nyugat-afrikai állam
	P	Abia szövetségi állam
		Adamawa szövetségi állam
		Akwa Ibom szövetségi állam
		Anambra szövetségi állam
		Bauchi szövetségi állam
		Benue szövetségi állam
		Borno szövetségi állam
		Cross River szövetségi állam
		Delta szövetségi állam
		Edo szövetségi állam
		Enugu szövetségi állam
		Federal Capital territory
		Imo szövetségi állam
		Jigawa szövetségi állam
		Kaduna szövetségi állam
		Kano szövetségi állam
		Katsina szövetségi állam
		Kebbi szövetségi állam
		Kogi szövetségi állam
		Kwara szövetségi állam
		Lagos szövetségi állam
		Niger Szövetségi Állam
		Ogun szövetségi állam
		Ondo szövetségi állam
		Osun szövetségi állam
		Oyo szövetségi állam
		Plateau szövetségi állam
		Rivers szövetségi állam
		Sokoto szövetségi állam
		Taraba szövetségi állam
		Yobe szövetségi állam
	X	Csád-tó

Nikaiai Császárság
	M:  A Latin Császárság és a Szeldzsuk Szultánság között Nikea központtal szerveződött ujjá a Bizánci Császárság.
	X	Bizánci Birodalom

Nikolaev terület
	T	Ukrajna

Nikolince
	Forrás:  hun(245)
	L	Miklósháza

Nílus
	F	afrikai folyó
	E	Fehér-Nílus
		Kék-Nílus
	X	Földközi-tenger

Nílus-völgy
	T	Szahara

Ningszia-huj autonóm terület
	L	Ningxia huizu zizhiqu

Ningxia huizu zizhiqu
	H	Ningszia-huj autonóm terület
	T	Kína

Ninive
	T	Asszír Birodalom

Nipigon-tó
	F	észak-amerikai tó
	X	Kanada

Nipissing-tó
	F	észak-amerikai tó
	X	Kanada

Nippon
	L	Japán

Niue
	F	polinéziai sziget
	T	Új-Zéland

Nógrád és Hont k. e. e. vármegye
	M:  A k. e. e. rövidítés feloldása: közigazgatásilag egyelőre egyesített
	Forrás:  gyal(205-208)
	T	Magyarország 1921-1938 között
	P	Ipolyság

Nógrád megye
	F	magyarországi megye
	T	Magyarország 1945(1949)-1983(1989) között
		Magyarország 1989-től
	P	Balassagyarmat
		Salgótarján
	E	Nógrád vármegye

Nógrád vármegye
	Forrás:  gyal(678)
	T	Dunáninneni kerület
		Magyarország 1876-1920 között
		Magyarország 1938-1941(1944) között
	P	Buják
		Hollókő
		Karancsalja (közs.)
		Karancskeszi
		Karancsság
		Rimóc
	R	Nógrád megye
	X	Barkóság
		Bolhád
		Cserhát
		Felföld
		Karancsalja
		Medvesalja
		nógrád-hevesi Erdőhát
		Palócföld

nógrád-hevesi Erdőhát
	Forrás:  gyal(440)kf(92)
	HV	Erdőhát
	T	Felföld
	X	Barkók
		Heves vármegye
		Heves-borsodi dombság
		Nógrád vármegye

Nord
	T	Franciaország

Nordjütland
	H	Nordjylland
	T	Dánia

Nordjylland
	L	Nordjütland

Nordland
	T	Észak-Norvégia

Nordrhein-Westfalen
	H	Észak-Rajna-Vesztfália
	T	Németország
	P	Düsseldorf
	E	Lippe-Detmold
		Vesztfália

Norfolk
	M:  Angol county
	T	Kelet-Anglia
	=	Norfolk-sziget

Norfolk-sziget
	F	Ausztrália külbirtoka
		csendes-óceáni ausztráliai sziget
	=	Norfolk

Nori-Alpok
	T	Központi-Alpok

Noricum
	F	Europa Meridionalis Orientalis
	T	Pannoniae dioecesis
		Római Birodalom

Normand-rögvidék
	T	Francia-Belga-rögvidék

normannok területe
	M:  A normannok eredeti szállásterülete Skandinávia. 800 körül jutnak el Izlandra, 982 körül Grönlandra, 1000 körül Kanadába (Helluland, Markland, Vinland). 790 körül jelennek meg Angliában, 841-ben törnek be a Frank Királyságba, 859-ben jelennek meg a Földközi tengeren. 820 körül támadják meg Novgorodot (varégek), 860 körül kijevet, 910 körül a Kaspi-tengerhez jutnak el
	H	vikingek területe
	F	észak-európai népek területe
	X	normannok

Norrbotten
	T	Norrland

Norrland
	T	Svéd-tönk
		Svédország
	P	Angermanland
		Gästrikland
		Häjedalen
		Hälsingland
		Jämtland
		Lappland
		Medelpad
		Norrbotten
		Västerbotten

North Carolina szövetségi állam
	H	Észak-Carolina
	T	Egyesült Államok
	P	Raleigh

North Dakota szövetségi állam
	H	Észak-Dakota
	T	Egyesült Államok
	P	Bismarck

North Humberland-durhami-alföld
	T	Angol-sziget

North-West
	H	Északi tartomány, Délaf.
	T	Dél-Afrikai Köztársaság
	P	Mmabatho

Northamptonshire
	T	Közép-Anglia

Northern Cape
	H	Északi-Fokföld
	T	Dél-Afrikai Köztársaság
	P	Kimberley

Northern province
	T	Dél-Afrikai Köztársaság

Northern territory
	H	Északi terület
	T	ausztráliai közigazgatási rendszer
	P	Darwin

Northumberland
	T	Észak-Anglia

Northwest territories
	H	Északnyugati területek
	T	Kanada
	P	Északnyugati területek szigetei
		Yellowknife

Norvég-tenger
	F	peremtenger
	T	Atlanti-óceán
	P	Trondheim-fjord
		Vags-fjord

Norvégia
	M:  Államformája alkotmányos monarchia. Közigazgatási beosztás: 18 kerület (fylke) és a főváros
	F	skandináv állam
	P	Agder
		Bouvet-sziget
		Észak-Norvégia
		Kelet-Norvégia
		Lofoten
		Medve-sziget
		Nyugat-Norvégia
		Svalbard
		Trondelag
		Vesteralen
	X	Hardanger-fjord
		Oslo-fjord
		Sogne-fjord
		Trondheim-fjord
		Vags-fjord
		Varanger-fjord

Nottinghamshire
	T	Közép-Anglia

Nouakchott
	F	főváros
	T	Mauritánia

Nova
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Nova Scotia
	H	Új-Skócia
	T	Kanada
	P	Halifax

Novaja Zemlja
	F	észak-európai sziget
	T	Arhangel`szk terület

Novem-Populana
	T	Viennensis dioecesis

Novgorod terület
	T	Oroszország európai északnyugati része

Novoszibirszk terület
	T	Szibéria közigazgatási terület

Nösnerland
	Forrás:  hun(658)gyal(558-559)
	L	Beszterce vidék

növényzeti határ
	L	fátlan öv

NSZK
	L	Német Szövetségi Köztársaság

Núbia
	M:  Történelmi táj és állam Északkelet-Afrikában
	R	Északi körzet, Szud.
	X	Núbiai-sivatag

Núbiai-sivatag
	F	kősivatag
	T	Kelet-Szahara
	X	Núbia

Nuble tartomány
	T	Chile

Nueva Esparta szövetségi állam
	T	Venezuela
	P	La Asunción

Nuevo León
	T	Mexikó
	P	Monterrey

Nugaal körzet
	T	Szomália

Nullarbor plain
	L	Fátlan-síkság

Numidia
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Britannica Hung., Ókori lexikon
	F	Africa
	A	Numidia Cirtensis
		Numidia Királyság
		Numidia Militensis
		Numidia provincia
		Numidia tartomány

Numidia Cirtensis
	M:  Diokletianus közigazgatási reformja hozta létre
	F	Numidia
	T	Africa dioecesis
	E	Numidia provincia

Numidia Királyság
	F	Numidia
	R	Africa Nova

Numidia Militensis
	M:  Diokletianus közigazgatási reformja hozta létre
	F	Numidia
	T	Africa dioecesis
	E	Numidia provincia

Numidia provincia
	F	afrikai provincia
		Numidia
	T	Római Birodalom
	R	Numidia Cirtensis
		Numidia Militensis
	E	Numidia tartomány

Numidia tartomány
	F	Numidia
	T	Africa ProconsularisI
	R	Numidia provincia
	E	Africa Nova

Ny-friesland
	L	Észak-Holland

Nyanza tartomány
	T	Kenya
	P	Kisumu

Nyárád mente
	Forrás:  hun(781-782)kf(152-153)
	T	Székelyföld
	P	Bekecsalja
		Marosszéki Szentföld
		Murokország
	X	Maros-Torda vármegye
		Marosszék

Nyasza-árok
	L	Malawi-árok

Nyasza-tó
	L	Malawi-tó

Nyaszaföld
	R	Malawi

Nyenyecföld
	T	Arhangel`szk terület
	P	Kolgujev-sziget
		Vajgacs-sziget

Nyeri
	T	Központi tartomány, Kenya

Nyikó mente
	Forrás:  hun(779)kf(153)
	T	Székelyföld
	P	Farkaslaka
		Kobátfalva
		Malomfalva
		Szentlélek, Udv. vm.
	X	Udvarhely vármegye

nyílt tenger
	T	tenger

Nyír
	Forrás:  kf(153)
	L	Nyírség

Nyírbátor
	Forrás:  gyal(494-495)hun(193)
	T	Szabolcs vármegye
		Szabolcs-Szatmár-Bereg megye
	X	Hajdú kerület

Nyirbogdány
	Forrás:  ROM(58)
	T	Rétköz
		Szabolcs vármegye

Nyíregyháza
	Forrás:  gyal(494-495)hun(193)
	T	Szabolcs vármegye
		Szabolcs-Szatmár-Bereg megye
	X	Hajdú kerület
		tirpákok

Nyírmártonfalva
	Forrás:  gyal(494-495)hun(193)
	T	Szabolcs vármegye

Nyírség
	Forrás:  hun(191-193)kf(153)
	H	Nyír
		Nyírvidék
	T	Tiszántúl
	X	Szabolcs vármegye

Nyírvidék
	Forrás:  kf(153)
	L	Nyírség

Nyitra és Pozsony k. e. e. vármegye
	Forrás:  gyal(208-209)
	T	Magyarország 1938-1941(1944) között

Nyitra vármegye
	Forrás:  gyal(683)
	T	Dunáninneni kerület
		Magyarország 1876-1920 között
	P	Alsóbodok
		Alsócsitár
		Béd
		Ghymes
		Kolon
		Menyhe
		Nyitraegerszeg
		Nyitragerencsér
		Nyitrageszte
		Pográny
		Szakolca
		Szalakusz
		Vágsellye
		Vicsápapáti
		Zsére
	X	Felföld
		habánok
		Mátyusföld
		Zoborvidék

Nyitraegerszeg
	Forrás:  kf(195-196)
	H	Egerszeg
	T	Nyitra vármegye
		Zoborvidék

Nyitragerencsér
	Forrás:  kf(195-196)
	H	Gerencsér
	T	Nyitra vármegye
		Zoborvidék

Nyitrageszte
	Forrás:  kf(195-196)
	H	Geszte
	T	Nyitra vármegye
		Zoborvidék

Nyland
	L	Uusima

Nyugat-Adger
	T	Agder

Nyugat-Afrika
	T	Afrika
	P	Felső-Guinea
		nyugat-afrikai állam

nyugat-afrikai állam
	F	afrikai állam
	A	Benin
		Bissau-Guinea
		Burkina Faso
		Elefántcsontpart
		Gambia
		Ghána
		Guinea
		Libéria
		Mali
		Mauritánia
		Niger
		Nigéria
		Sao Tomé és Príncipe
		Sierra Leone
		Szenegál
		Togo
		Zöld-foki Köztársaság
	T	Nyugat-Afrika

nyugat-afrikai természeti táj
	L	Felső-Guinea

Nyugat-afrikai-árok
	L	Közép-afrikai-árok

Nyugat-Ausztrál-tábla
	F	ausztráliai természeti táj
		Eróziós fennsík
	P	észak-ausztrál-fennsíkok
		Eyre-félsziget
		Fátlan-síkság
		Homokvidék
		Kimberley-fennsík
		közép-ausztráliai hegység
		Lander-Barkly-táblavidék
		Nyugati-parti-síkság
		Pilbara-fennsík
		Yilgarn-fennsík

Nyugat-Ausztrália
	L	Western Australia

nyugat-ausztráliai hegység
	F	ausztráliai hegység
	A	Barlee-hegység
		Carnarvon-hegység
		Hammersley-hegység
		Robinson-hegység
		Weld-hegység

Nyugat-Azerbaidzsán tartomány
	T	Irán

Nyugat-Bengál
	L	West Bengal

Nyugat-Bengália
	R	Kelet-Pakisztán

Nyugat-Berbice körzet
	T	Guayana

Nyugat-Berlin
	M:  1990-ig a Német Szövetségi Köztársaság részeként önálló politikai egység
	HV	Berlin
	T	Német Szövetségi Köztársaság
	R	Berlin város

Nyugat-burmai-hegyvidék
	F	délkelet-ázsiai hegység
	P	Arakán-hegység
		Chin-hegység
		Naga-hegység
		Patkai-hegység

Nyugat-Csehország
	T	Csehország

Nyugat-Demerara körzet
	T	Guayana

Nyugat-dunántúli medence
	H	Alpokalja
	T	Kárpát-medence
		Nyugat-Magyarország
	P	Kőszegi-hegység

Nyugat-Európa
	T	Európa
	P	Németalföld
		nyugat-európai állam
		nyugat-európai természeti táj
	X	Kelet-Európa

nyugat-európai állam
	F	európai állam
	A	Benelux állam
		Franciaország
		Írország
		Nagy-Britannia
	T	Nyugat-Európa

nyugat-európai sziget
	F	európai sziget
	A	Brit-szigetek
		Fríz-szigetek
		Ír-sziget

nyugat-európai természeti táj
	F	európai természeti táj
	A	Brit-szigetek
		Francia-Belga-rögvidék
		Ír-sziget
	T	Nyugat-Európa

Nyugat-Flandria
	T	Belgium
	P	Brugge

Nyugat-Galícia
	T	Galícia Fejedelemség
	R	Krakkói vajdaság
		Lublini vajdaság
		Rzeszówi vajdaság

Nyugat-Irian
	H	Holland Új-Guinea
		Irian barat
		Nyugat-Új-Guinea
	T	Új-Guinea tartomány

Nyugat-Kasai körzet
	T	Kongói Demokratikus Köztársaság
	E	Kasai-Occidental tartomány

Nyugat-Magyarország
	T	Magyarország
	P	Délnyugat-Magyarország
		Északnyugat-Magyarország
		Nyugat-dunántúli medence
	X	Burgenland
		Dunántúl

Nyugat-Norvégia
	T	Norvégia
	P	Bergen
		Hordland
		More és romsdal
		Rogaland
		Sogn és fjordane

Nyugat-Pakisztán
	R	Pakisztán

Nyugat-Poroszország
	M:  1722-ben kapcsolódott össze Kelet- és Nyugat-Poroszország
	Forrás:  Brockhaus Encyclopädie, Britannica Hung.
	T	Poroszország
	P	Danzig szabadváros

Nyugat-Punjab
	T	Pakisztán
	P	Iszlamabád
		Lahore

Nyugat-Szahara
	M:  Jelenleg marokkói megszállás alatt
	F	észak-afrikai állam
	P	El-Aaiún
	E	Spanyol Szahara
	X	Nyugat-Szahara vidék

Nyugat-Szahara vidék
	T	Szahara
	P	Nyugati-Erg
		Tanezrouft
	X	Nyugat-Szahara

Nyugat-Szamoa
	L	Szamoa

Nyugat-szibériai-alföld
	F	alföld
	T	szibériai nagytáj

Nyugat-Szlovákia
	T	Szlovákia

Nyugat-Thrákia
	T	Görögország
	E	Thraciae dioecesis

Nyugat-Turkesztán
	M:  1859-1965 között vette birtoka a cári Oroszország
	H	Orosz Turkesztán
	F	Turkesztán
	X	Kazahsztán
		Kirgizisztán
		Tádzsikisztán
		Türkmenisztán
		Üzbegisztán

Nyugat-Új-Guinea
	L	Nyugat-Irian

Nyugat-virginia
	L	West Virginia szövetségi állam

nyugati félgömb
	F	fégömbök

Nyugati Gót Királyság
	F	középkori állam
	R	Kordovai Emírség
	E	nyugati gótok területe
		Nyugatrómai Birodalom

nyugati gótok területe
	M:  Dáciában telepedtek le, 376 után a fokozatosan nyugat felé húzódtak. Végül 415-ben Hispániában állapodtak meg, s alapítottak államot
	HV	vizigótok
	F	gótok területe
	R	Nyugati Gót Királyság
	E	Hispaniae dioecesis

Nyugati sztyeppe
	M:  A Kárpátoktól az Altaj hegységig húzódik az 50. szélességi fok két oldalán
	T	eurázsiai sztyeppe

Nyugati tartomány
	LV	Nyugati tartomány, Kenya
		Nyugati tartomány, Zam.

Nyugati tartomány, Kenya
	HV	Nyugati tartomány
	T	Kenya
	P	Kakamega

Nyugati tartomány, Zam.
	HV	Nyugati tartomány
	T	Északnyugat-Rhodesia

Nyugati-Alpok
	F	Alpok
	A	Belső kristályos öv
		Franica-Mészkőalpok
		külső kristályos öv

Nyugati-Beszkidek
	F	Északnyugati-Kárpátok

Nyugati-Erg
	F	homoksivatag
	T	Nyugat-Szahara vidék

Nyugati-Fríz-szigetek
	F	Fríz-szigetek
	T	Friesland

Nyugati-Ghatok
	F	dél-ázsiai hegység

Nyugati-havasok
	L	Erdélyi-Középhegység

Nyugati-Kárpátok
	L	Északnyugati-Kárpátok

Nyugati-parti-síkság
	T	Nyugat-Ausztrál-tábla

Nyugati-Sierra Madre
	F	Sierra Madre

Nyugatrómai Birodalom
	M:  A Római Birodalom 395-ben végleg két részre szakad. I.u. 476-ban szűnik meg a germán hódítás következtében
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Ókori lexikon
	F	ókori állam
	P	Africa dioecesis
		Britannia
		Galliae dioecesis
		Hispaniae dioecesis
		Italia dioecesis
		Pannoniae dioecesis
		Viennensis dioecesis
	R	Frank Királyság
		Keleti Gót Királyság
		Nyugati Gót Királyság
		Szvév Királyság
		Vandál Királyság
	E	Római Birodalom

Nyulasok földje
	Forrás:  hun(329)kf(98-99)
	L	Fenyér

Ó-Kasztília
	A	Ó-Kasztília autonóm körzet
		Ó-kasztíliai medence
	T	Kasztília

Ó-Kasztília autonóm körzet
	F	Ó-Kasztília
	T	Spanyolország

Ó-kasztíliai medence
	F	Ó-Kasztília
	T	Spanyol-Mezeta

O`Higgins tartomány
	T	Chile

Oaxaca
	T	Mexikó
	P	Oaxaca de Juárez

Oaxaca de Juárez
	T	Oaxaca

Oaxacal-Sierra Madre
	F	Sierra Madre

oázis
	A	Bahriyah-oázis
		Dakhilah-oázis
		Farafirah-oázis
		Kharijah-oázis
		Kufra-oázis
		Sziva-oázis
	T	sivatag

Ob
	F	észak-ázsiai folyó
	E	Irtisz
		Tobol
	X	Jeges-tenger

Óbabiloni Birodalom
	M:  Kr. e. 1750-1595 között
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Ókori lexikon, Haag Bibliai lexikon
	HV	Babilon
	F	Babiloni Birodalom
	R	Asszír Birodalom
	E	Akkád Birodalom
		Sumer Birodalom

Óbecse
	Forrás:  gyal(821)kf(186)
	T	Bács-Bodrog vármegye
		Tiszamente

Oberhessen
	M:  1937-ig Hessen-Darmstadt tartománya
	Forrás:  Brockhaus Encyclopädie, Britannica Hung.
	T	Hessen-Darmstadt

Oberösterreich
	H	Felső-Ausztria
	T	Ausztria
	P	Linz

Oberwarth
	Forrás:  gyal(696-698)
	L	Felsőőrség

Óbudai-sziget
	H	Hajógyári-sziget
	F	dunai sziget
		magyarországi sziget

Obwalden félkanton
	T	Unterwalden
	P	Sarnen

óceán
	M:  Földrészeket elválasztó tenger
	F	tenger
	A	Atlanti-óceán
		Csendes-óceán
		hajdani óceán
		Indiai-óceán

óceáni árok
	L	óceáni tektonika

óceáni tektonika
	H	óceáni árok
	F	tektonika
	P	tengerfenék

Óceánia
	F	tengeri sziget
	T	Ausztrália és Óceánia
	P	óceániai állam
		óceániai folyó
		óceániai hegység
		óceániai természeti táj

óceániai állam
	F	újkori állam
	A	Melanéziai állam
		mikronéziai állam
		polinéziai állam
		Új-Zéland
	T	Óceánia

óceániai folyó
	F	folyóvíz
	A	melanéziai folyó
		polinéziai folyó
		új-guineai folyó
		új-zélandi folyó
	T	Óceánia

óceániai hegység
	F	hegység
	T	Óceánia

óceániai természeti táj
	F	természeti táj
	A	melanéziai sziget
		mikronéziai sziget
		polinéziai sziget
	T	Óceánia

óceániai tó
	F	tó
	A	Taupo-tó

Ochridi-tó
	F	európai tó
	X	Albánia
		Macedónia

Ocotepeque megye
	T	Honduras

Ócsa
	Forrás:  kf(83)
	T	Dunamellék
		Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye

Ódelhi
	M:  Elsősorban gazdasági, kulturális "főváros"
	T	Delhi város

Odera
	F	európai folyó
	X	Pomorzei-öböl

Odessza terület
	T	Ukrajna

Odorin
	Forrás:  gyal(194.792)
	F	szepesi város
	T	Szepes vármegye

Oea
	T	Tripolisz vidéke
	R	Tripoli város, Lb.

Óegyiptomi Birodalom
	M:  Nagy Sándor birodalmáig
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Ókori lexikon
	H	Kemet
		Kemi
		Micrajim
	F	ókori állam
		ókori Egyiptom
	P	Alsó-Egyiptom
		Felső-Egyiptom
		Közép-Egyiptom
	R	Aigyptos satrapia
	X	egyiptológia
		óegyiptomi irodalom
		Perzsa Birodalom

Offaly grófság
	H	Ui fáilghe
	T	Írország

Ogooué
	F	afrikai folyó
	X	Atlanti-óceán

Ogun szövetségi állam
	T	Nigéria
	P	Abeokuta

Ohio
	LV	Ohio szövetségi állam
		Ohio-folyó

Ohio szövetségi állam
	HV	Ohio
	T	Egyesült Államok
	P	Columbus
		Dover2, Ohio
		Lima város, Ohio

Ohio-folyó
	HV	Ohio
	R	Mississippi-folyó

Ohotszki-tenger
	F	peremtenger
	T	Csendes-óceán
	P	Szahalin-öböl
	X	Amur-folyó

Ojtozi-szoros
	F	keleti-kárpátoki szoros

Okavango
	F	afrikai folyó
	R	Okavango-mocsár
	E	Cubango

Okavango-mocsár
	F	afrikai mocsár
	E	Okavango

Okeechobeei-tó
	F	észak-amerikai tó

Oki Gunto-szigetek
	T	Chugoku-chiho

Oklahoma city
	T	Oklahoma szövetségi állam

Oklahoma szövetségi állam
	T	Egyesült Államok
	P	Oklahoma city

Oklánd
	Forrás:  kf(118)
	T	Homoród mente
		Udvarhely vármegye

ókori állam
	M:  Kr. e. 3000 és Kr. u. 476 közötti államok a Mediterráneumban
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Ókori lexikon, Haag Bibliai lexikon
	F	állam
	A	Akkád Birodalom
		Asszír Birodalom
		Babiloni Birodalom
		Elam
		Filisztea
		Főnícia
		Hellén Birodalom
		Hettia Birodalom
		Izrael
		Karthágói Birodalom
		Keletrómai Birodalom
		Méd Birodalom
		Nyugatrómai Birodalom
		Óegyiptomi Birodalom
		ókori Görögország
		Parthus Birodalom
		Perzsa Birodalom
		Ptolemaida Birodalom
		Római Birodalom
		Sassanida Birodalom
		Sumer Birodalom
		Szeleukida Birodalom
		Urartu

ókori Ciprus
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Britannica Hung., Ókori lexikon
	L	Ciprus az ókorban

ókori Egyiptom
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Britannica Hung., Ókori lexikon
	H	Egyiptom az ókorban
	F	Egyiptom
	A	Aegyptus provincia
		Aigyptos dioecesis
		Aigyptos satrapia
		Aigyptos tartomány
		Óegyiptomi Birodalom
		Ptolemaida Birodalom
	R	középkori Egyiptom

ókori Görögország
	M:  A görög városállamok összessége .Kb. i. e. 2200/2000 és i. e. 146 között. Beleértve az antik görög kultúrát és városállamokat
	H:  Korszakfogalomként is használható ("Ókori Görögország kora")
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Ókori lexikon, Haag Bibliai lexikon
	H	Görögország az ókorban
		Graeciae
		Greciae
		Hellas
	F	ókori állam
		ókori történeti táj
	A	Achaia városállam
		Ainis
		Aiolis
		Aitolia
		Akarnania
		Arcadia
		Argolis
		Attica
		Boiotia
		Chalkidike
		Doris
		Elis
		Epeiros
		Euboia
		Ionia
		Korinthia
		Laconia
		Lokris Epizephyra
		Lokris Opuntia
		Macedonia
		Magnesia
		Malis
		Messenia
		Phokis
		Phthiotis
		Sikyonia
		Thessalia
		Troas
	R	Római Birodalom kora
	X	antik
		antik demokrácia
		hellenisztika
		Keletrómai Birodalom
		ógörög nyelv
		ókori görög irodalom
	=	Görögország

ókori Hispánia
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Britannica Hung., Ókori lexikon
	H	Hesperia
		Hispania
	F	Hispánia
		ókori történeti táj
	A	Hispania Citerior
		Hispania provincia
		Hispania Tarraconensis
		Hispania Ulterior
	R	Hispaniae dioecesis
		középkori Hispánia

ókori Itália
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Britannica Hung., Ókori lexikon
	H	Italia
	F	Itália
		ókori történeti táj
	A	Italia Annonaria
		Italia dioecesis
		Italia Meridionalis
		Italia provincia
		Italia Suburbicaria
	R	középkori Itália

ókori Syria
	M:  Herodotosznál fordul elő a Syria név először. A Földközi-tenger és a Szír-arab-sivatag közötti sávot jelöli a Torosz-hegységtől a Negev-sivatagig. Földrajzi egységet jelöl, amelyik csak a perzsa uralom idején vált politikai és közigazgatási egységgé
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Ókori lexikon, Haag Bibliai lexikon
	F	ókori történeti táj
		Syria
	A	Amalek
		Arabia
		Aram
		Básán
		Edom
		Moáb
		Nabatea
		Palesztina
		Palmyra
	=	Syria provincia

ókori történeti táj
	M:  Elsősorban a Mediterráneumban, a nagy birodalmak területén, az egymást követő birodalmak változó közigazgatási beosztásától függetlenül kialkult egységek
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Ókori lexikon, Haag Bibliai lexikon
	A	Africa
		Asia Meridionalis Centralis
		Asia Minor Occidentalis
		Asia Minor Orientalis
		Asia Septentrionalis Occidentalis
		barbár népek területe
		Europa Meridionalis Orientalis
		Graeciae insulae
		Medeo-Perzsia
		ókori Görögország
		ókori Hispánia
		ókori Itália
		ókori Syria
	T	szárazföld

Okorvidék
	M:  Az Ormánság nyugati része
	T	Ormánság

Oláhgyürüs
	Forrás:  gyal(130)kf(134)
	T	Krasznaköz
		Szatmár vármegye

Oláhhomorog
	Forrás:  gyal(60-61)
	T	Bihar vármegye
		bihari Mezőség

Oláhlapád
	Forrás:  hun(698-699)
	T	Alsó-Fehér vármegye
		erdélyi Hegyalja

Oláhlápos
	Forrás:  hun(674)kf(138)
	T	Lápos mente
		Szolnok-Doboka vármegye

Oláhláposbánya
	Forrás:  hun(674)kf(138)kok(33)
	L	Erzsébetbánya

Oláhország
	Forrás:  rnl14(674)
	LV	Havasalföld
		Románia

Oláhújfalu
	Forrás:  kf(81)
	T	Dél-Erdély
		Fogaras vármegye

Olancho megye
	T	Honduras

olasz szigetek
	P	Capri
		Ischia
		Lipari-szigetek
		Szardínia-sziget
		Szicília-sziget
		toszkánai-szigetek
	X	Olaszország

Olasz Szomáliföld
	M:  1967.07.01-ig. Utána független
	R	Szomália

Olaszi
	Forrás:  hun(611)
	L	Bodrogolaszi

Olaszliszka
	Forrás:  hun(611)
	H	Liszka
		Liszkaolaszi
	T	Tokaj Hegyalja
		Zemplén vármegye

Olaszország
	F	dél-európai állam
	P	Abruzzi régió
		Basilicata régió
		Calabria régió
		Campania régió
		Emilia e Romagna régió
		Friuli-Venezia Giulia régió
		Lazio régió
		Liguria régió
		Lombardia régió
		Marche régió
		Molise régió
		Piemonte régió
		Puglia régió
		Szardínia régió
		Szicília régió
		Toscana régió
		Trentino-Alto Adige régió
		Umbria régió
		Valle D`Aosta régió
		Veneto régió
	E	újkori Itália
	X	Dufourspitze
		Etna
		Gran Paradiso
		Lyskamm
		Marmolada
		Matterhorn
		Mont Blanc-csúcs
		Mont Maudit
		Monte Viso
		olasz szigetek
		San Marino
		Sonnenhorn
		Trasimeno-tó

oldalmoréna
	F	felszíni moréna
	R	parti moréna

Oldenburg
	Forrás:  Brockhaus Encyclopâdie, Britannica Hung.
	LV	Oldenburg állam
		Oldenburg város

Oldenburg állam
	M:  Egykori német állam a 12. századtól 1946-ig
	Forrás:  Brockhaus Encyclopâdie, Britannica Hung.
	H	Oldenburg Grófság
		Oldenburg Hercegség
		Oldenburg Nagyhercegség
	HV	Oldenburg
	F	német történelmi államok
	P	Birkenfeld
		Oldenburg város
	R	Niedersachsen

Oldenburg Grófság
	Forrás:  Brockhaus Encyclopâdie, Britannica Hung.
	L	Oldenburg állam

Oldenburg Hercegség
	Forrás:  Brockhaus Encyclopâdie, Britannica Hung.
	L	Oldenburg állam

Oldenburg Nagyhercegség
	Forrás:  Brockhaus Encyclopâdie, Britannica Hung.
	L	Oldenburg állam

Oldenburg város
	M:  Jelenleg Alsó-Szászország szövetségi államban található Brémától nyugatra
	HV	Oldenburg
	T	Niedersachsen
		Oldenburg állam

Olenyok
	F	észak-ázsiai folyó
	X	Jeges-tenger

Olimpo megye
	T	Paraguay

Olimposz
	LV	Olimposz város
		Olimposz-csúcs
		Olimposz-hegység

Olimposz város
	HV	Olimposz
	T	Kárpathosz-sziget

Olimposz-csúcs
	H	Olympos
	HV	Olimposz
	F	európai hegycsúcs
	T	Olimposz-hegység
	X	Görögország

Olimposz-hegység
	HV	Olimposz
	F	Hellenidák
	P	Olimposz-csúcs

Olsztyni vajdaság
	T	Lengyelország

Olt
	P	Vöröstoronyi-szoros
	R	Duna
	E	Feketeügy
		Szeben-folyó

Olt megye
	T	Románia

Oltárc
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Oltbogát
	Forrás:  gyal(101.586)
	T	Kőhalom szék
		Nagy-Küküllő vármegye

Olténia
	M:  Romániai táj a Kárpátok és a Duna között az Olttól nyugatra
	Forrás:  hun(804)kf(108)fnesz(II.275)
	H	Kisoláhország
	T	Havasalföld
	P	Géta-hátság
	E	Szörénység

Olthévíz
	Forrás:  gyal(101.586)
	T	Dél-Erdély
		Kőhalom szék
		Nagy-Küküllő vármegye
	X	szászmagyarok
	=	Hévíz

Olthidegkút
	Forrás:  gyal(101.586)
	T	Kőhalom szék
		Nagy-Küküllő vármegye

Oltszakadát
	Forrás:  gyal(134.839)
	H	Szakadát
	T	Dél-Erdély
		Szeben vármegye
		Újegyház szék

Olympia
	LV	Olympia város, Gör.
		Olympia város, Wash.

Olympia város, Gör.
	HV	Olympia
	T	Elis

Olympia város, Wash.
	HV	Olympia
	T	Washington szövetségi állam

Olympos
	L	Olimposz-csúcs

Omajjád Emírség
	L	Kordovai Emírség

Omajjád Kalifátus
	M:  Az Omajjád dinasztia 661-750 között birtokolta a kalifa címet
	F	Bagdadi Kalifátus
	R	Abbászida Kalifátus

Ómalomsok
	Forrás:  gyal(73)
	T	Győr vármegye
		Sokoróalja

Omán
	M:  Államformája abszolút monarchia. Közigazgatási beosztás: 37 körzet (region), 1 tartomány és a főváros
	F	közel-keleti állam
	P	Masqat

Ománi-hegyvidék
	F	közel-keleti hegység

Ománi-öböl
	F	peremtenger
	T	Arab-tenger
	X	Hormuzi-szoros

Omszk terület
	T	Szibéria közigazgatási terület

Ond
	Forrás:  hun(611)
	T	Tokaj Hegyalja
		Zemplén vármegye

Ondo szövetségi állam
	T	Nigéria
	P	Akure

Onest
	Forrás:  kf(149)
	T	Bacau megye
		Tatros völgye

Ontario
	LV	Ontario szövetségi tartomány
		Ontario város, Calif.
		Ontario város, Oreg.
		Ontario-tó

Ontario szövetségi tartomány
	HV	Ontario
	T	Kanada
	P	Ottawa
		Toronto

Ontario város, Calif.
	HV	Ontario
	T	California szövetségi állam

Ontario város, Oreg.
	HV	Ontario
	T	Oregon szövetségi állam

Ontario-tó
	HV	Ontario
	F	észak-amerikai tó
	X	Kanada

Ontelek
	Forrás:  ROM(58)
	T	Rétköz
		Szabolcs vármegye

Onyega-tó
	F	európai tó
	X	Oroszország európai része

Oost-vlaanderen
	L	Kelet-Flandria

Opolei vajdaság
	T	Lengyelország
	E	Porosz Szilézia

Oppland
	T	Kelet-Norvégia

Oprakercisora
	Forrás:  kf(81)
	H	Kercisora
	T	Dél-Erdély
		Fogaras vármegye

Orán
	T	Algéria

Orange
	F	afrikai folyó
	X	Atlanti-óceán

Orange Free State
	H	Free state
	T	Dél-Afrikai Köztársaság
	P	Bloemfontein

Oravicabánya
	Forrás:  gyal(355)
	T	Krassó-Szörény vármegye
	X	bányaváros

Orbai szék
	M:  az 1876-os megyebeosztással közig. szerepe megszünt
	Forrás:  hun(658)gyal(784)
	T	Alsóháromszék
	X	Szépmező

Orbányosfa
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Ordacsehi
	H	Balatoncsehi
	T	Somogy megye

Oregon szövetségi állam
	T	Egyesült Államok
	P	Ontario város, Oreg.
		Salem

Orel terület
	T	Központi Feketeföld

Orenburg terület
	T	Urál-vidék közigazgatási egység

Oresund
	F	tengerszoros
	X	Észak-Európa

Óriások útja
	T	Antrim-plató

Oriens dioecesis
	M:  A régi Syria történeti táj, Arabia provincia és néhány kis-ázsiai államocska
	T	Keletrómai Birodalom

Oriente tartomány
	T	Kuba

Orinoco
	F	dél-amerikai folyó
	X	Atlanti-óceán

Orinoco-medence
	F	alföld
		dél-amerikai természeti táj

Orissa
	T	India
	P	Bhubaneswar

Orkney-szigetek
	F	Brit-szigetek
	T	Észak-Skócia

Ormán
	L	Aljvidék

Ormándlak
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Ormánköz
	M:  Az Ormánság középső része
	Forrás:  kf(154-155)
	T	Ormánság

Ormánság
	Forrás:  gyal(691)kf(154-155)
	H	Ormányság
	T	Dunántúl
	P	Bőköz
		Hirics
		Kiscsány
		Okorvidék
		Ormánköz
		Oszró
		Szentmárton, Baranya m.
		Vajszló
		Zaláta
	X	Baranya vármegye

Ormányság
	Forrás:  gyal(691)kf(154-155)
	L	Ormánság

orográfiai sivatag
	L	domborzati sivatag

Orom
	Forrás:  gyal(821)kf(186)
	T	Bács-Bodrog vármegye
		Tiszamente

Orosz Távol-Kelet
	LV	Orosz Távol-Kelet közigazgatási egység
		Orosz Távol-Kelet nagytáj

Orosz Távol-Kelet közigazgatási egység
	H	Szovjet Távol-Kelet
	HV	Orosz Távol-Kelet
	T	Oroszország ázsiai része
	P	Amur terület
		Habarovszk tartomány
		Kamcsatka terület
		Magadan terület
		Szahalin terület
		Tengermellék tartomány

Orosz Távol-Kelet nagytáj
	HV	Orosz Távol-Kelet
	F	távol-keleti természeti táj
	P	Csukcs-félsziget
		Kamcsatka-félsziget

Orosz Turkesztán
	L	Nyugat-Turkesztán

Orosz-Altaj
	F	Altaj

Oroszfalva
	Forrás:  gyal(130)kf(134)
	T	Krasznaköz
		Szatmár vármegye

Oroszország
	M:  1922-1994 között lásd Szovjetunió
	T	Független Államok Közössége
	P	Oroszország ázsiai része
		Oroszország európai része
	X	Távol-Kelet

Oroszország ázsiai része
	F	észak-ázsiai állam
	T	Független Államok Közössége ázsiai része
		Oroszország
	P	Orosz Távol-Kelet közigazgatási egység
		Szibéria közigazgatási terület
	X	Bajkál-tó
		Csani-tó
		Hanka-tó
		Kaszpi-tenger
		Lama-tó
		Tajmir-tó
		távol-keleti állam

Oroszország európai északkeleti része
	T	Oroszország európai része
	P	Arhangel`szk terület
		Komiföld
		Vologda terület

Oroszország európai északnyugati része
	T	Oroszország európai része
	P	Kalinyingrád terület
		Karélia
		Murmanszk terület
		Novgorod terület
		Pszkov terület
		Szentpétervár terület

Oroszország európai része
	F	kelet-európai állam
	T	Független ÁllamokKözössége európai része
		Oroszország
	P	Észak-Kaukázus és az Alsó-Don vidéke
		Középső- és Alsó-Volga-vidék
		Oroszország európai északkeleti része
		Oroszország európai északnyugati része
		Oroszország központi vidéke
		Urál-vidék közigazgatási egység
	X	Csúd-tó
		Fehér-tó
		Onyega-tó
		Pszkovi-tó
		Topozero-tó
		Vigozero-tó

Oroszország központi vidéke
	T	Oroszország európai része
	P	Központi Feketeföld
		Központi vidék a Feketeföld kivételével
		Oroszország központi vidékének nyugati része
		Volga-Vjatka vidéke

Oroszország központi vidékének nyugati része
	T	Oroszország központi vidéke
	P	Brjanszk terület
		Kalinin terület
		Szmolenszk terület

ország
	LV	állam
		gazdaságföldrajz

Ortaháza
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Osaka
	T	Kinki-Chiho

Oshima
	T	Hokkaido-sziget

Oshogbo
	T	Osun szövetségi állam

Oslo
	F	főváros
	T	Kelet-Norvégia

Oslo-fjord
	F	Fjord
	T	Északi-tenger
	X	Norvégia

Osorno tartomány
	T	Chile

Osroene
	M:  Ókori királyság Északnyugat-Mezopotámiában
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Britannica Hung., Ókori lexikon
	T	Mezopotámia
	P	Edessa

Ostfold
	T	Kelet-Norvégia

Ostrobothnia
	Forrás:  Britannica Hung.
	L	Pohjanmaa

Osun szövetségi állam
	T	Nigéria
	P	Oshogbo

Ószelec
	Forrás:  gyal(792.823)
	T	Szepesi lándzsások kerülete

Ószentgyörgyi járás
	Forrás:  gyal(195)
	T	Beszterce vidék

Oszmán-Török Birodalom
	M:  A 14. századtól 1922-ig, a Török Köztársaság megalapításáig állt fenn. Virágkorában újra egyesítette a koraközépkori Arab Birodalom területét
	Forrás:  Britannica Hung, Magyar nagylexikon
	F	Arab Birodalom
		középkori állam
		újkori állam
	P	Isztambul
		Rumélia
		Tripolisz török kormányzóság
		Tunisz a középkorban
	R	Egyiptom
		Törökország
	E	Bizánci Birodalom
		Mameluk Birodalom
		Szeldzsuk-török Szultánság
	X	Görögország

Oszró
	Forrás:  gyal(691)
	T	Baranya vármegye
		Ormánság

Osztrák Császárság
	P	Krajnai Hercegség
	R	Osztrák-Magyar Monarchia

Osztrák Köztársaság
	L	Ausztria

Osztrák Szilézia
	M:  Két különböző nagyságú területből áll, amit morva terület választ el egymástól. A boroszlói béke (1742. jul. 28.) csak Teschen, Troppau és Opava környékét hagyta meg Ausztriának
	F	Szilézia
	T	Felső-Szilézia
	R	Cseh Szilézia

Osztrák-Alpok
	T	Északi-Mészkőalpok

Osztrák-Magyar Monarchia
	T	Osztrák—Magyar Monarchia időszaka
	P	Krajnai Hercegség
	R	Ausztria
	E	Osztrák Császárság
	=	monarchia

Otago tartomány
	T	Déli-sziget

Otrantói-szoros
	F	tengerszoros
	X	Adriai-tenger
		Jón-tenger

Ottawa
	F	főváros
	T	Ontario szövetségi tartomány

Ottawa-folyó
	R	Szent Lőrinc-folyó

Ou-chiho
	H	Tohoku
	T	Honshu-sziget

Ouagadougou
	F	főváros
	T	Burkina Faso

Oubangui
	H	Ubangi
	R	Kongó-folyó

Oubangui-chari
	L	Közép-Afrikai Köztársaság

Oulu
	T	Pohjanmaa

Oulujaervi
	F	európai tó
	X	Finnország

Ovamboland
	T	Namíbia

Overijssel
	T	Hollandia
	P	Zwolle

Oviedói-medence
	T	Pireneusi-félsziget

Owerri
	T	Imo szövetségi állam

Oyo szövetségi állam
	T	Nigéria
	P	Ibadan

Ózd
	Forrás:  hun(517)kf(67)
	T	Barkóság
		Borsod vármegye

Ozorai bánság
	M:  A 15. században egy időre török kézre kerül. 1464-ben Mátyás király beolvasztja a Szreberniki bánságba
	Forrás:  kf(82), gyal(134)
	F	bánságok
	R	Szreberniki bánság
	X	Délvidék

öböl
	M:  Tengernek vagy tónak a szárazföldbe benyúló része
	A	tavi öböl
		tengeröböl

Őcsény
	Forrás:  hun(371)kf(163-164)
	T	Tolna vármegye
		tolnai Sárköz

ökoszféra
	A	szerves szféra
		szervetlen szféra

Öland
	F	észak-európai sziget
	T	Blekinge

Őr-kapitányság
	Forrás:  gyal(698)
	L	Őrség

Őr-nagyság
	Forrás:  gyal(698)
	L	Őrség

Őrbajánháza
	Forrás:  gyal(698)kf(155-156)
	H	Bajánháza
	T	Alsóőrség
		Vas vármegye

Öreg-Bakony
	Forrás:  kf(61-62)
	L	Magas-Bakony

Öreg-Duna
	F	Közép-Duna

Öregcsertő
	Forrás:  hun(169-170)kf(122-123)
	T	kalocsai Sárköz
		Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye

Őrihodos
	Forrás:  gyal(698)kf(155-156)
	H	Hodos
	T	Alsóőrség
		Vas vármegye

Őriszentmárton
	Forrás:  gyal(697-698)kf(97-98)
	HV	Szentmárton
	T	Felsőőrség
		Vas vármegye

Őriszentpéter
	Forrás:  gyal(698)kf(155-156)
	T	Alsóőrség
		Vas vármegye

Őrisziget
	Forrás:  gyal(697-698)kf(97-98)
	T	Felsőőrség
		Vas vármegye

Örmény-magasföld
	F	hegységközi fennsík
		közel-keleti természeti táj

Örményföld és Kurdisztán
	R	Kelet-Anatólia régió
	X	Kurdisztán

Örményország
	M:  1920.11.29-1990.08.23. között lásd Szovjetunió. Közigazgatási beosztás: 38 kerület (rajon)
	F	közel-keleti állam
	T	Független Államok Közössége ázsiai része
	P	Ararát város, Örm.
		Jereván
	E	Armenia
	X	Ararát-síkság
		Szevan-tó

Örményszékes
	Forrás:  kf(81)
	T	Alsó-Fehér vármegye
		Dél-Erdély

Őrség
	H	Őr-kapitányság
		Őr-nagyság
		Warth
	T	Dunántúl
	P	Alsóőrség
		Felsőőrség

Ösel
	L	Saaremaa

Österbotten
	Forrás:  Britannica Hung.
	L	Pohjanmaa

Östergötland
	T	Götaland

Pácafalu
	Forrás:  gyal(130)kf(134)
	T	Krasznaköz
		Szatmár vármegye

Pacifikus-hegységrendszer
	M:  A Csendes-óceán körül felgyűrődött fiatal lánchegységek összessége
	F	hegységrendszer

Pácin
	Forrás:  hun(611-612)kf(72)
	T	Bodrogköz
		Zemplén vármegye

Paeljaenne
	F	európai tó
	X	Finnország

Pahang
	T	Malajzia
	P	Kuantan

Páka
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Pakisztán
	F	dél-ázsiai állam
	P	Beludzsisztán
		Északnyugati határvidék
		Nyugat-Punjab
		Sind tartomány
	E	Nyugat-Pakisztán

PALÁDOK
	M:  A Túrhát három Palád nevű községének közös megnevezése
	Forrás:  kf(190)
	T	Túrhát
	P	Botpalád
		Kispalád
		Nagypalád

Palatinatus
	L	Pfalz

Palau
	L	Belau

Palawan
	LV	Palawan-sziget
		Palawan-szigeti tartomány

Palawan-sziget
	HV	Palawan
	T	Philippines

Palawan-szigeti tartomány
	HV	Palawan
	T	Fülöp-szigetek

Palestina Prima
	M:  Kr. u. az 5. században Palesztinát három részre osztották
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Ókori lexikon
	F	Palesztina

Palestina Salutaris
	M:  Kr. u. 357-358 közötti neve Palesztina délkeleti részének
	M:  Nagy Konstantin Arabia Inferiort Palesztinával egyesítette ezen a néven
	Forrás:  Britannica Hung.
	F	Palesztina
	R	Palestina Tertia

Palestina Secunda
	M:  Kr. u. az 5. században Palesztinát három részre osztották
	F	Palesztina

Palestina Tertia
	M:  Kr. u. az 5. században Palesztinát három részre osztották
	F	Palesztina
	E	Palestina Salutaris

Palesztin Önkormányzati Területek
	M:  1994.05.04-től fokozatosan önkormányzattal rendelkező palesztin területek
	F	közel-keleti állam
	X	Izrael
		palesztin irodalom

Palesztina
	M:  Heródes idején
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Ókori lexikon, Haag Bibliai lexikon
	H	Ígéret földje
		Kánaán
	HV	Szentföld
	F	ókori Syria
	A	Palestina Prima
		Palestina Salutaris
		Palestina Secunda
		Palestina Tertia
		Syria Palaestina
	T	Közel-Kelet
		Római Birodalom
	P	Dekapolisz
		Galilea
		Gaulanitis
		Idumea
		Iturea
		Judea
		palesztinai Pentapolisz
		Perea
		Szamaria tartomány
		Trachonitis
	R	Izrael
	X	palesztin irodalom

palesztinai Pentapolisz
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Britannica Hung., Ókori lexikon
	F	Pentapolisz
	T	Palesztina
	P	Adma
		Ceboim
		Coár
		Gomorra
		Szodoma

Pálfiszeg
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Palikir
	T	Pohnpei

Palmas
	T	Tocantins szövetségi állam

Palmyra
	M:  Oázis-város Damaszkusz és az Eufrátesz között félúton
	F	ókori Syria
	T	Palmyrene
	R	Tadmor

Palmyra-atoll
	T	Amerikai csendes-óceáni-szigetek

Palmyrene
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Ókori lexikon
	T	Syria Superior
	P	Palmyra

Palócföld
	Forrás:  hun(517)kf(156-157)
	T	Felföld
	X	Borsod vármegye
		Gömör és Kishont vármegye
		Heves vármegye
		Hont vármegye
		Nógrád vármegye
		palócok

Pálos
	Forrás:  gyal(101.586)
	T	Kőhalom szék
		Nagy-Küküllő vármegye

Pamír
	F	belső-ázsiai hegység
	T	Eurázsiai-hegységrendszer

pampa
	M:  A Dél-amerikai füves puszta elnevezése
	HV	Pampák
	F	mérsékelt övi füves puszta
	A	Argentin Pampák
		Chilei Pampák

Pampák
	LV	Argentin Pampák
		Chilei Pampák
		pampa

Pamphylia
	F	Asia Minor Occidentalis
	T	Asiana dioecesis

Panaji
	T	Goa

Panama
	M:  Panamai Köztársaság
	F	közép-amerikai állam
	P	Bocas del Toro tartomány
		Chiriqui tartomány
		Coclé tartomány
		Colón tartomány
		Darién tartomány
		Herrera tartomány
		Los Santos tartomány
		Panama tartomány
		Panamai csatornaövezet
		Veraguas tartomány

Panama tartomány
	T	Panama
	P	Panama város

Panama város
	F	főváros
	T	Panama tartomány

Panama-csatorna
	H:  A műszaki-építészeti létesítmény osztályozására használandó. Gazdasági és gazdaságpolitikai kérdések esetén a "Panama csatornaövezet" használandó
	F	tengeri csatorna
	T	Panamai csatornaövezet
		Panamai-öböl

Panamai csatornaövezet
	M:  1999.12.31-től panamai fennhatóság alá került
	H:  A csatorna, mint műszaki és építészeti létesítmény osztályozására a "Panama-csatorna" használandó
	F	közép-amerikai állam
	T	Panama
	P	Panama-csatorna
	X	Egyesült Államok

Panamai földszoros
	F	földszoros

Panamai-öböl
	F	tengeröböl
	T	Csendes-óceán
	P	Panama-csatorna

Panay
	LV	Panay-sziget
		Panay-szigeti tartomány

Panay-sziget
	HV	Panay
	T	Visayas-szigetek

Panay-szigeti tartomány
	HV	Panay
	T	Fülöp-szigetek

Páncélcseh
	Forrás:  kf(73)
	T	Borsa völgye

Pandzsábi-Himalája
	H	Punjabi-Himalája
	F	Himalája kelet-nyugati vonulat
	P	Kasmíri-medence

Paneász
	R	Caesarea Philippi

Pangaea
	M:  Feltételezett őskontinens
	H	Pangea
	F	hajdani kontinens
	P	Gondvanaföld
		Laurázia

Pangea
	L	Pangaea

Pankasz
	Forrás:  gyal(698)kf(155-156)
	T	Alsóőrség
		Vas vármegye

Pankota
	Forrás:  kf(113)
	T	Arad vármegye
		aradi Hegyalja

Pannon-medence
	L	Dél-dunántúli medence

Pannonia
	F	Europa Meridionalis Orientalis
	T	Pannoniae dioecesis
		Római Birodalom
	P	Pannonia Inferior
		Pannonia Superior
	R	Braszlav hercegsége
		Dunántúl
		Magyar Királyság
		Morva Fejedelemség

Pannonia Inferior
	T	Pannonia
	P	Aquincum
		Gorsium
		Sopianae

Pannonia Superior
	T	Pannonia
	P	Arrabona
		Vindobona

Pannoniae dioecesis
	T	Nyugatrómai Birodalom
	P	Dalmatia
		Noricum
		Pannonia

Panthalassa
	F	hajdani óceán

Pápai Állam
	H	Egyházi állam
		Patrimonium Sancti Petri
	F	középkori állam
	T	középkori Itália
	R	Vatikán

Paphlagonia
	F	Asia Minor Orientalis
	T	Pontus dioecesis

Pápua Új-Guinea
	HV	Új-Guinea
	F	Melanéziai állam
	P	Port Moresby
	X	Új-Guinea-sziget

Para körzet
	T	Suriname

Pará szövetségi állam
	T	Brazília
	P	Belém

Paraguarí megye
	T	Paraguay

Paraguay
	F	dél-amerikai állam
	P	Alto Paraná megye
		Amambay megye
		Boquerón megye
		Caaguazú megye
		Caazapá megye
		Concepción megye
		Cordillera megye
		Guairá megye
		Itapúa megye
		Központi megye, Par.
		Misiones megye
		Neembucú megye
		Olimpo megye
		Paraguarí megye
		Presidente Hayes megye
		San Pedro megye
		Szövetségi terület, Par.

Paraiba szövetségi állam
	T	Brazília
	P	Joao pessoa

Parajd
	Forrás:  kf(168)
	T	Maros-Torda vármegye
		Sóvidék

Paramaribo
	F	főváros
	T	Suriname

Paraná
	LV	Paraná szövetségi állam
		Paraná-folyó

Paraná szövetségi állam
	HV	Paraná
	T	Brazília
	P	Curitiba

Paraná-folyó
	HV	Paraná
	F	dél-amerikai folyó
	X	Atlanti-óceán

Parancsnok-szigetek
	H	Komandorszkij-szigetek
	F	ázsiai sziget
	T	Kamcsatka terület

Párizs
	F	főváros
	T	Ile-de France

Párizsi-medence
	T	Francia-Belga-rögvidék

Párkány
	T	Esztergom vármegye
	R	Stúrovo

Parnasszosz
	F	Hellenidák

Pars reapplicatae
	L	Partium

Pars tertia regni
	Forrás:  gyal(633)
	L	Mátyusföld

Parseier Spitze
	F	európai hegycsúcs
	T	Lechvölgyi-Alpok
	X	Ausztria

part
	T	partvidék
		szárazföld

partfok
	HV	Fok
	A	Columbia-fok
		Csukcs-fok
	T	szárazföld

Parthia
	F	Medeo-Perzsia
	X	Parthus Birodalom

Parthia satrapia
	HV	Parthus
	T	Perzsa Birodalom
	R	Parthus Birodalom

Parthus
	LV	Parthia satrapia
		Parthus Birodalom

Parthus Birodalom
	M:  Kr. e. 248-tól Kr. u. 227-ig, körülbelül a mai Irán területén
	HV	Parthus
	F	ókori állam
	R	Sassanida Birodalom
	E	Parthia satrapia
		Perzsa Birodalom
	X	Parthia

parti moréna
	E	oldalmoréna

Parti síkságok
	F	alföld
	T	Felső-Guinea

Parti-hegység
	H	Észak-amerikai tengeri Kordillerák
	T	Észak-amerikai Kordillerák

Parti-síkság
	F	alföld
		észak-amerikai természeti táj

Partium
	M:  Az Erdélyi fejedelemséghez csatolt tiszántúli terület
	Forrás:  hun(658)gyal(704)kl(II.322)
	H	Magyarországi részek
		Pars reapplicatae
		Partium Hungariae Dominus
		Részek
	T	Erdély 1876-ig
	P	Kővár vidéke
		Közép-Szolnok vármegye
		Kraszna vármegye
		Zaránd vármegye
	X	Máramaros

Partium Hungariae Dominus
	L	Partium

partvidék
	H	tengerpart
	F	szárazföld
	T	tengertan
		vízrajz
	P	part

Partvidék tartomány
	T	Gabon
	P	Libreville

Pasco megye
	F	Középső igazgatási területek
	T	Peru

Pastaza tartomány
	T	Ecuador

Paszab
	Forrás:  ROM(58)
	T	Rétköz
		Szabolcs vármegye

Patagónia
	F	dél-amerikai természeti táj
		domborzati sivatag

Patca
	Forrás:  kf(196)
	T	Somogy megye
		Somogy vármegye
		Zselicség

Pathein
	T	Ayeyarwadi körzet

Patkai-hegység
	T	Nyugat-burmai-hegyvidék

Patna
	T	Bihar szövetségi állam

Pátrai-öböl
	F	tengeröböl
	T	Jón-tenger
	R	Korinthoszi-öböl

Patrimonium Sancti Petri
	L	Pápai Állam

Pátroha
	Forrás:  ROM(58)
	T	Rétköz
		Szabolcs vármegye

Pays de la Loire
	T	Franciaország

Pécs
	Forrás:  gyal(194)
	F	szabad királyi város
	T	Baranya megye
		Baranya vármegye
	E	Sopianae

Pedernales tartomány
	T	Dominikai Köztársaság

pedoszféra
	M:  A lito-, az atmo- és a bioszféra határán, a szárazföld felszínén kialakult képződmény. A légkörnek, a vízburoknak és az élővilágnak a kőzetburokra gyakorolt hatása hozza létre
	H	Talajburok
	F	szerves szféra

Pedro Juan Caballero
	T	Amambay megye

Pegu körzet
	T	Mianmar
	P	Bago

Peipsi-tó
	L	Csúd-tó

Peking
	LV	Peking város
		Peking városi körzet

Peking város
	H	Beijing
	HV	Peking
	F	főváros
	T	Peking városi körzet

Peking városi körzet
	HV	Peking
	T	Kína
	P	Peking város

pelagóniai Tripolisz
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Ókori lexikon
	L	thessaliai Tripolisz

Pella
	T	Dekapolisz

Peloponnészosz
	LV	Peloponnészosz tartomány
		Peloponnészosz-félsziget

Peloponnészosz tartomány
	HV	Peloponnészosz
	T	Görögország
	P	Achaia megye
		Arcadia megye
		Argolisz megye
		Elisz megye
		Korinthosz megye
		Laconia megye
		Messzéné megye

Peloponnészosz-félsziget
	HV	Peloponnészosz
	F	félsziget

Pelvoux-csoport
	T	Dauphiné-Alpok
	P	Barre des Écrins

Pemba-sziget
	F	indiai-óceáni afrikai sziget
	T	Zanzibár szövetségi rész

Pembrokershire
	T	Dél-Wales

Pennine-hegység
	F	nagy-britanniai hegység
	T	Angol-sziget

Pennini-Alpok
	T	Belső kristályos öv
	P	Dom
		Dufourspitze
		Lyskamm
		Matterhorn
		Weisshorn

Pennsylvania szövetségi állam
	T	Egyesült Államok
	P	Harrisburg

Pentapolisz
	M:  Gyakran előforduló ókori név öt város egyesülése vagy szövetsége esetén.
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Britannica Hung., Ókori lexikon
	A	algériai Pentapolisz
		cyrenaicai Pentapolisz
		filiszteai Pentapolisz
		kisázsiai Pentapolisz
		Maritime Pentapolisz
		palesztinai Pentapolisz

Penza terület
	T	Középső- és Alsó-Volga-vidék

Perak
	T	Malajzia
	P	Ipoh

Peravia tartomány
	T	Dominikai Köztársaság

Perbenyik
	Forrás:  hun(611-612)kf(72)
	T	Bodrogköz
		Zemplén vármegye

Perea
	T	Palesztina

peremtenger
	M:  Az óceántól előrenyúló szárazfölddel vagy kisebb szigetekkel elkülönített kisebb tenger.  Nincs önálló medencéje, mint a beltengernek
	F	tenger
	A	Andaman-tenger
		Arab-tenger
		Barents-tenger
		Bengál-öböl
		Bering-tenger
		Csukcs-tenger
		Dél-kínai-tenger
		Északi-tenger
		Grönlandi-tenger
		Guineai-öböl
		Ír-tenger
		Irminger-tenger
		Japán-tenger
		Jón-tenger
		Kaliforniai-öböl
		Kara-tenger
		Kelet-kínai-tenger
		Kelet-szibériai-tenger
		Korall-tenger
		Krétai-tenger
		Laptyev-tenger
		Ligur-tenger
		Norvég-tenger
		Ohotszki-tenger
		Ománi-öböl
		Sárga-tenger
		Szent Lőrinc-öböl
		Tirrén-tenger
		Trák-tenger
		Yucatán-tenger

Pergamon
	T	Mysia

Perlaki járás
	Forrás:  gyal(652)kf(149-150)
	T	Muraköz

Perlis
	T	Malajzia
	P	Kangar

Perm` terület
	T	Urál-vidék közigazgatási egység

Pernambuco szövetségi állam
	T	Brazília
	P	Recife

Persepolis
	T	Persis satrapia

Persis satrapia
	T	Perzsa Birodalom
	P	Persepolis

Perth
	LV	Perth város
		Perth`shire

Perth város
	HV	Perth
	T	Western Australia

Perth`shire
	HV	Perth
	T	Közép-Skócia déli része

Peru
	F	dél-amerikai állam
	P	Amazonas megye
		Ancash megye
		Apurimac megye
		Arequipa megye
		Ayacucho megye
		Cajamarca megye
		Callao alkotmányos tartomány
		Cuzco megye
		Huancavelica megye
		Huanuco megye
		Ica megye
		Junín megye
		La Libertad megye, Peru
		Lambayeque megye
		Lima megye
		Loreto megye
		Madre de Dios megye
		Moquegua megye
		Pasco megye
		Piura megye
		Puno megye
		San Marín megye
		Tacna megye
		Tumbes megye
	X	Titicaca-tó

Peru-bolíviai-Andok
	F	Andok

Perzsa Birodalom
	M:  Kr. e. 538-333 között
	Forrás:  Ókori lexikon
	F	ókori állam
	P	Aigyptos satrapia
		Arabia satrapia
		Arakhósia satrapia
		Areia satrapia
		Armenia satrapia
		Asszíria satrapia
		Babilonia satrapia
		Baktria satrapia
		Dascyleion satrapia
		Drangiana satrapia
		Gandhára satrapia
		India satrapia
		Ionia satrapia
		Kappadokia satrapia
		Khorasmia satrapia
		Lydia satrapia
		Maka satrapia
		Média satrapia
		Parthia satrapia
		Persis satrapia
		Sagartia satrapia
		Sattagydia satrapia
		Sogdiana satrapia
		Susiana satrapia
		Thracia satrapia
	R	Hellén Birodalom
		Parthus Birodalom
	E	Újbabiloni Birodalom
	X	Óegyiptomi Birodalom
		Perzsia

Perzsa-medence
	F	földfelszíni medence
	T	Iráni-medencevidék
	P	Kavír-sivatag

Perzsa-öböl
	H	Arab-öböl
	F	intrakontinentális beltenger
	T	Arab-tenger
	X	Eufrátesz
		Hormuzi-szoros
		Tigris folyó

Perzsa-öböl tartomány
	T	Irán

Perzsia
	M:  A mai Irán területének 1935 előtti elnevezése a középkoron át az ókorig
	F	Medeo-Perzsia
	R	Irán
	E	Sassanida Birodalom
	X	Perzsa Birodalom

Pesaro
	T	Maritime Pentapolisz

Peshawar
	T	Északnyugati határvidék

Pest
	Forrás:  gyal(194)
	F	szabad királyi város
	T	Pest vármegye

Pest megye
	F	magyarországi megye
	T	Magyarország 1945(1949)-1983(1989) között
		Magyarország 1989-től
	P	Budapest
		Nagymaros
		Szentendre
		Vác
		Visegrád
	E	Pest vármegye

Pest vármegye
	Forrás:  gyal(192)
	T	Dunáninneni kerület
	P	Buda
		Budapest
		Pest
	R	Pest megye

Pest-környék
	Forrás:  kf(159-160)
	H	Pestelejei járás
	T	Duna-Tisza köze
	X	Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye

Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye
	Forrás:  gyal(710)
	T	Magyarország 1876-1920 között
		Magyarország 1921-1938 között
		Magyarország 1938-1941(1944) között
	P	Cegléd
		Csepel
		Dömsöd
		Drágszél
		Dunapataj
		Dunavecse
		Fajsz
		Homokmégy
		Kalocsa
		Kecskemét
		Kisoroszi
		Lórév
		Makád
		Nagykáta
		Nagykőrös
		Ócsa
		Öregcsertő
		Pócsmegyer
		Ráckeve
		Szakmár
		Szigetbecse
		Szigetcsép
		Szigethalom
		Szigetmonostor
		Szigetszentmárton
		Szigetszentmiklós
		Szigetújfalu
		Tápiógyörgye
		Tápiószele
		Tótfalu
		Tököl
		Újszász
		Uszód
	X	Csepel-sziget
		Duna-Tisza köze
		Háromváros
		kalocsai Sárköz
		Kiskunság
		Kisnógrád
		Pest-környék
		Tápióvidék

Pestelejei járás
	Forrás:  kf(159-160)
	L	Pest-környék

Petén megye
	T	Guatemala
	P	La Libertad város, Guat.

Péterfalva
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	L	Magyarpéterfalva

Petermann-hegység
	F	közép-ausztráliai hegység

Péterréve
	Forrás:  gyal(821)kf(186)
	T	Bács-Bodrog vármegye
		Tiszamente

Pétervására
	Forrás:  kf(118)
	T	Heves vármegye
	X	Homok helység

Petőhenye
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Petra
	T	Nabatea

Petrikeresztur
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Pfalz
	M:  Történelmi tartomány Németországban, s két egymástól különálló területi egység alkotja
	Forrás:  Brockhaus Encyclopâdie, Britannica Hung.
	H	Palatinatus
		Pfalzi Palotagrófság
	F	német történelmi államok
	P	Felső-Pfalz
		Rajna-Pfalz

Pfalzi Palotagrófság
	Forrás:  Brockhaus Encyclopâdie, Britannica Hung.
	L	Pfalz

Pfalzi Választófejedelemség
	Forrás:  Brockhaus Encyclopâdie, Britannica Hung.
	L	Rajna-Pfalz

Pharos
	T	Cyclades Insulae

Phenjan
	L	Phjongjang város

Philadelpheia
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Ókori lexikon
	T	Dekapolisz
	R	Ammán

Philippi
	H	Filippi
	T	Macedonia

Philippina
	F	hajdani kontinens

Philippines
	M:  A Fülöp-szigetek földrajzi értelemben
	F	Maláj-szigetvilág
	P	Batan-sziget
		Camiguin-sziget
		Catanduanes-sziget
		Luzon-sziget
		Mindanao-sziget
		Palawan-sziget
		Sulu-szigetek
		Visayas-szigetek
	X	Fülöp-szigetek

Phjongjang
	LV	Phjongjang tartomány
		Phjongjang város

PHJONGJANG TARTOMÁNY
	HV	Phjongjang
	T	Koreai Népi Demokratikus Köztársaság
	P	Phjongjang város

Phjongjang város
	H	Phenjan
		Pjöngjang
	HV	Phjongjang
	F	főváros
	T	Phjongjang tartomány

Phnom Pénh
	H	Pnompenh
	F	főváros
	T	Kambodzsa

Phoenicia
	M:  Ókori lexikon, Haag Bibliai lexikon
	L	Főnícia

Phoenicia Libanensis
	M:  Coelesyria Kr. u. 5. századi elnevezése
	P	Emesa
	E	Coelesyria

Phoenicia Maritima
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Ókori lexikon
	F	Főnícia
	E	Syria Phoeniceae

Phoenix
	LV	datolya
		Phoenix város

Phoenix város
	HV	Phoenix
	T	Arizona szövetségi állam

Phoenix-szigetek
	T	Kiribati

Phokis
	F	ókori Görögország

Phrygia
	H	Frígia
	F	Asia Minor Occidentalis
	T	Asiana dioecesis
	P	Kolossze
		Troia
	X	Troas

Phthiotis
	F	ókori Görögország

Piatra-Neamt
	H	Karácsonkő
		Karácsonykő
	T	Piatra-Neamt megye

Piatra-Neamt megye
	H	Neamt
	T	Moldva
		Románia
	P	Piatra-Neamt
		Román vidéke

Piauí szövetségi állam
	T	Brazília
	P	Teresina

Picardie
	T	Franciaország

Picenum
	T	Italia provincia
		Italia Suburbicaria

Pichincha tartomány
	T	Ecuador
	P	Quito

Pico de Aneto
	F	európai hegycsúcs
	T	Pireneusok
	X	Spanyolország

Pico-sziget
	T	Azori-szigetek

Piedmont-gleccser
	L	hegylábi gleccser

Pielinen
	F	európai tó
	X	Finnország

Piemonte régió
	T	Olaszország

Pieria
	T	Syria Superior

Pierre
	T	South Dakota szövetségi állam

Pietermaritzburg
	T	Kwazulu natal

Pilbara-fennsík
	T	Nyugat-Ausztrál-tábla

Pildeszt
	Forrás:  kf(149)kok(33)
	T	Román vidéke

Pilis-hegység
	T	Dunazug-hegység
	P	Dobogókő
		Vaskapu-barlang

Pilisszentlélek
	HV	Szentlélek
	T	Esztergom-Komárom megye

Pinang-sziget
	T	Malajzia
	P	Georgetown, Mal.

Pinar der Río tartomány
	T	Kuba

Pindosz-hegység
	F	Hellenidák

Pingó
	L	jéglakkolit

Pinkafő
	Forrás:  gyal(697-698)kf(97-98)
	T	Felsőőrség
		Vas vármegye

Pireneusi-félsziget
	H	Ibériai-félsziget
	F	dél-európai természeti táj
		félsziget
	P	Algarve
		Andalúziai-medence
		Aragóniai-medence
		Baszk-hegység
		Betikai-Kordillerák
		Ibériai-hegység
		Kantábriai-hegység
		Kasztíliai-választóhegység
		Katalán-hegység
		Murciai-medence
		Oviedói-medence
		Pireneusok
		Portugál-alföld
		Portugál-választóhegység
		Sierra Morena
		Spanyol-Mezeta
		Tajo-medence
		Valenciai-medence
	X	Hispánia

pireneusi-félszigeti hegység
	F	európai hegység
	A	Baszk-hegység
		Betikai-Kordillerák
		Ibériai-hegység
		Kantábriai-hegység
		Kasztíliai-választóhegység
		Katalán-hegység
		Pireneusok
		Portugál-választóhegység
		Sierra Morena

Pireneusok
	F	pireneusi-félszigeti hegység
	T	Eurázsiai-hegységrendszer
		Pireneusi-félsziget
	P	Pico de Aneto

Pisidia
	F	Asia Minor Occidentalis
	T	Asiana dioecesis
	P	Antiochia, Pisidiai

Piskáros
	Forrás:  gyal(130)kf(134)
	T	Krasznaköz
		Szatmár vármegye

Pitcairn-szigetek
	F	Nagy-Britannia külbirtoka
		polinéziai sziget

Pityúzok
	T	Baleár-szigetek
	P	Ibiza

Piura megye
	F	Északi igazgatási területek
	T	Peru

Piz Bernina
	F	európai hegycsúcs
	T	Bernina-csoport
	X	Svájc

Pjöngjang
	L	Phjongjang város

Plateau szövetségi állam
	T	Nigéria
	P	Jos

Plessur-Alpok
	T	Központi-Alpok

Pnompenh
	L	Phnom Pénh

Pó
	F	európai folyó
	X	Adriai-tenger

Pó-alföld
	T	Appennini-félsziget

Pócsfalva
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	L	Küküllőpócsfalva

Pócsmegyer
	Forrás:  kf(176)
	T	Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye

Podharancs
	Forrás:  hun(513.522)
	L	Karancsalja

Podkarpatskaa Rus
	Forrás:  gyal(744)kf(125-127)
	L	Kárpátalja

Podkarpatszkij Ruszj
	Forrás:  gyal(744)kf(125-127)
	L	Kárpátalja

Podólia
	M:  Történelmi terület Volhíniától délre Nyugat-Ukrajnában
	Forrás:  Britannica Hung., Magyar nagylexikon
	R	Galícia Fejedelemség
		Hmelnickij terület
		Tarnopol terület

Podóliai-hátság
	H	Volhínia-podóliai-hátság
	F	Kelet-európai hátság

Podolin
	Forrás:  gyal(194.792)
	F	szepesi város
	T	Szepes vármegye

Pográny
	Forrás:  kf(195-196)
	T	Nyitra vármegye
		Zoborvidék

Pohjanmaa
	H	Ostrobothnia
		Österbotten
	T	Finnország
	P	Oulu
		Vaasa

Pohjois-Karjala
	H	Észak-Karélia
	T	Finnország

Pohnpei
	H	Ponape
	F	mikronéziai sziget
	T	Mikronéziai Szövetségi Államok
	P	Palikir

Poitou-Charentes
	T	Franciaország

Poleszje
	F	Kelet-európai alföld

Polgár
	Forrás:  gyal(494-495)hun(193)
	T	Szabolcs vármegye
	X	Hajdú kerület

Polinézia
	LV	Ausztrália
		Francia Polinézia
		polinéziai állam
		polinéziai sziget

polinéziai állam
	HV	Polinézia
	F	óceániai állam
	A	Szamoa
		Tonga
		Tuvalu

polinéziai folyó
	F	óceániai folyó

polinéziai sziget
	M:  szigetvilág
	HV	Polinézia
	F	óceániai természeti táj
	A	Amerikai csendes-óceáni-szigetek
		Cook-szigetek
		Francia Polinézia
		Hawaii-sziget
		Húsvét-sziget
		Niue
		Pitcairn-szigetek
		Szamoai-szigetek
		Tahiti
		Tokelau-szigetek
		Tonga
		Tuvalu
		Wallis és Futuna

Poltava terület
	T	Ukrajna

Pomeránia
	M:  Brockhaus Encyclopâdie, Britannica Hung.
	L	Pommern

Pomerániai Hercegség
	M:  1720-1772 között a Porosz Királyság megszerzi Pomeránia mindkét részét
	Forrás:  Brockhaus Encyclopâdie, Britannica Hung.
	L	Pommern

Pomerániai-tóhátság
	F	Közép-európai tóhátság

Pommern
	M:  Német történelmi tartomány 1934-ig
	Forrás:  Brockhaus Encyclopâdie, Britannica Hung.
	H	Pomeránia
		Pomerániai Hercegség
	F	német történelmi államok
	T	Poroszország
	P	Hinterpommern
		Vorpommern

Pomorzei-öböl
	F	tengeröböl
	T	Balti-tenger
	X	Odera

Ponape
	L	Pohnpei

Pondicherry
	LV	Pondicherry szövetségi terület
		Pondicherry város

Pondicherry szövetségi terület
	HV	Pondicherry
	T	India
	P	Pondicherry város

Pondicherry város
	HV	Pondicherry
	T	Pondicherry szövetségi terület

Pontchartrain-tó
	F	észak-amerikai tó

Pontos Euxeinos
	L	Fekete-tenger

Pontus
	Forrás:  Pauly' Realencyclopädie, Ókori lexikon
	F	Asia Minor Orientalis
	T	Pontus dioecesis

Pontus dioecesis
	T	Keletrómai Birodalom
	P	Armenia
		Bithynia
		Cappadocia
		Dios
		Galatia
		Paphlagonia
		Pontus
		Pontus Polemaniacus

Pontus Polemaniacus
	T	Pontus dioecesis

Pontuszi-hegység
	F	közel-keleti hegység

Poopói-tó
	F	dél-amerikai tó
	X	Bolívia

Popocatépetl
	F	észak-amerikai hegycsúcs
	T	Keleti-Sierra Madre
	X	Mexikó

Poprád
	Forrás:  gyal(194.792)
	F	szepesi város
	T	Szepes vármegye

Porosz Hercegség
	M:  1525-1701 között a Német Lovagrend területe veszi fel ezt a nevet
	Forrás:  Brockhaus Encyclopâdie, Britannica Hung.
	L	Kelet-Poroszország

Porosz Királyság
	M:  1701-1918 között Poroszország államformája a királyság volt. A keleti területekhez 1772-ben szerezték meg Nyugat-Poroszországot
	Forrás:  Brockhaus Encyclopâdie, Britannica Hung.
	L	Poroszország

Porosz Szilézia
	M:  Az Odera völgye osztja egy magasabb és egy alacsonyabb részre
	Forrás:  Brockhaus Encyclopâdie, Britannica Hung.
	F	német történelmi államok
		Szilézia
	T	Poroszország
	P	Alsó-Szilézia
		Felső-Szilézia
	R	Katowicei vajdaság
		Opolei vajdaság
		Wroclawi vajdaság

Poroszország
	M:  A fogalom jelentése ill. a régió területe koronként változott, s mint területi egység 1947-ben szünt meg
	Forrás:  Brockhaus Encyclopâdie, Britannica Hung.
	H	Porosz Királyság
		Preussen
		Prusy
	F	német történelmi államok
	P	Brandenburg
		Hannover állam
		Hessen-Nassau
		Hohenzollern Hercegség
		Kelet-Poroszország
		Nyugat-Poroszország
		Pommern
		Porosz Szilézia
		Poseni Nagyhercegség
		Rheinprovinz
		Schleswig-Holstein
		Szászország tartomány
		Vesztfália
		Waldeck-Pyrmont

Pórszombat
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Port Blair
	T	Andaman- és Nicobar-szigetek

Port Harcourt
	T	Rivers szövetségi állam

Port Láirge
	L	Waterford grófság

Port Moresby
	F	főváros
	T	Pápua Új-Guinea

Port of Spain
	F	főváros
	T	Trinidad és Tobago

Port Said
	LV	Port Said kormányzóság
		Port Said város

Port Said kormányzóság
	HV	Port Said
	T	Egyiptom
	P	Port Said város
	X	Szuezi-csatorna

Port Said város
	H	Búr sa`id
	HV	Port Said
	T	Port Said kormányzóság

Port-au-Prince
	F	főváros
	T	Haiti

Porta Hungarica
	L	Dévényi-szoros

Porto Alegre
	T	Río Grande do Soul szövetségi állam

Porto Novo
	F	főváros
	T	Benin

Porto Santo-sziget
	T	Madeira-szigetek

Porto Velho
	T	Rondónia szövetségi állam

Portugál Guinea
	R	Bissau-Guinea

Portugál Kelet-Afrika
	R	Mozambik

Portugál Királyság
	F	középkori állam
	T	középkori Hispánia
	R	Portugália
	E	Kordovai Emírség

Portugál Nyugat-Afrika
	R	Angola

Portugál-alföld
	F	alföld
	T	Pireneusi-félsziget

Portugál-Timor
	L	Kelet-Timor

Portugál-választóhegység
	F	pireneusi-félszigeti hegység
	T	Pireneusi-félsziget

Portugália
	F	dél-európai állam
	P	Algrave tartomány
		Alto Alentejo tartomány
		Azori-szigetek
		Baixo Alentejo tartomány
		Beira Alta tartomány
		Beira Baixa tartomány
		Beira Litoral tartomány
		Douro Litoral tartomány
		Estramadura tartomány
		Madeira-szigetek
		Minho tartomány
		Ribatejo tartomány
		Trás-os-Montes e Alto Duoro tartomány
	E	Portugál Királyság
	X	hispanológia
		Lima-folyó

Portuguesa szövetségi állam
	T	Venezuela
	P	Guanare

Posen város
	T	Poseni Nagyhercegség
	R	Poznan város

Poseni Nagyhercegség
	M:  1793-1919 között Poroszország része volt
	F	német történelmi államok
	T	Poroszország
	P	Granzmark Posen-Westpreussen
		Posen város

poták
	M:  A rómaikatolikus vallású lakosság gúnyneve a Duna-Tisza közén
	Forrás:  kf(160-161)
	X	kalocsai Sárköz
		Kiskunság

Potomac
	F	észak-amerikai folyó
	X	Atlanti-óceán

Potsdam
	T	Brandenburg

Poyangi-tó
	H	Boyangi-tó
	F	ázsiai tó
	X	Kína

Poznan város
	T	Poznani vajdaság
	E	Posen város

Poznani vajdaság
	T	Lengyelország
	P	Poznan város

Pozsega vármegye
	Forrás:  gyal(193)
	T	Horvát-szlavón társországok
		Szlavónia
	X	Délvidék

Pozsony
	Forrás:  gyal(194)
	F	szabad királyi város
	T	Pozsony vármegye

Pozsony körzeti jogú város
	F	főváros
	T	Szlovákia

Pozsony vármegye
	Forrás:  gyal(722)
	T	Dunáninneni kerület
		Magyarország 1876-1920 között
	P	Bazin
		Bős
		Modor
		Nagyszombat
		Pozsony
		Szenc
		Szentgyörgy
		Szered
	X	Csilizköz
		Felföld
		Föltáj
		habánok
		Hegyentúl
		Mátyusföld
		Pozsony vármegyei Vízköz
		pozsonyi Hegyalja

Pozsony vármegyei Vízköz
	HV	Vízköz
	T	Mátyusföld
	X	Pozsony vármegye

pozsonyi Hegyalja
	Forrás:  kf(111)
	H	Hegyalatt
	HV	Hegyalja
	T	Felföld
	P	Bazin
		Modor
		Nagyszombat
		Szentgyörgy
	X	Pozsony vármegye

Pozsonyszentgyörgy
	Forrás:  kf(111)
	L	Szentgyörgy

Pölöske
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Pölöskefő
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Pördefölde
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Pötréte
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Prága
	LV	Prága körzet
		Prága város

Prága körzet
	HV	Prága
	T	Csehország
	P	Prága város

Prága város
	HV	Prága
	F	főváros
	T	Prága körzet

Prahova megye
	T	Románia

Praia
	LV	Praia körzet
		Praia város

Praia körzet
	HV	Praia
	T	Santiago-sziget
	P	Praia város

Praia város
	HV	Praia
	F	főváros
	T	Praia körzet

Prázsmár
	Forrás:  gyal(357)
	T	Barcaság
		Brassó vármegye

préri
	M:  Az Észak-amerikai füves puszta elnevezése
	F	mérsékelt övi füves puszta
	A	Great Plains

Presidente Hayes megye
	T	Paraguay

Pretoria
	F	főváros
	T	Gauteng

Preussen
	L	Poroszország

Pribékfalva
	Forrás:  gyal(132)
	T	Nagysomkúti járás
		Szatmár vármegye
	X	Kővár vidéke

Prince Edward island
	T	Kanada
	P	Charlottetown

Pripjaty
	LV	Pripjaty-folyó
		Pripjaty-mocsár

Pripjaty-folyó
	HV	Pripjaty
	R	Dnyeper

Pripjaty-mocsár
	HV	Pripjaty
	F	európai mocsár

Propontis
	L	Márvány-tenger

Provence-Alpes-Cote d` Azur
	T	Franciaország

Provencei-Alpok
	T	Franica-Mészkőalpok

Providence
	T	Rhode Island szövetségi állam

Provincia saxonum de Scepus
	Forrás:  gyal(793)
	L	Nagy-Szepes vármegye

Prusy
	L	Poroszország

Prut
	R	Duna

Prügy
	Forrás:  mnl5(160)
	T	Szabolcs vármegye
		Taktaköz

Pschuca de Soto
	T	Hidalgo

Pszkov terület
	T	Oroszország európai északnyugati része

Pszkovi-tó
	F	európai tó
	X	Észtország
		Oroszország európai része

Ptolemaida Birodalom
	M:  Kr. e. 305-30 között önálló, aztán római provincia
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Ókori lexikon
	F	ókori állam
		ókori Egyiptom
	R	Aegyptus provincia
	E	Aigyptos tartomány
		Hellén Birodalom
	X	egyiptológia

Puebla
	T	Mexikó
	P	Puebla de Zaragoza

Puebla de Zaragoza
	T	Puebla

Puerto Plata tartomány
	T	Dominikai Köztársaság

Puerto Rico
	M:  Az Amerikai Egyesült Államok teljes önkormányzattal rendelkező társult állama
	F	Egyesült Államok önkormányzattal rendelkező területe
		közép-amerikai sziget

Puglia régió
	T	Olaszország

Pun Birodalom
	L	Karthágói Birodalom

Punjab
	H	Kelet-Punjab
	T	India
	P	Chandigarh város

Punjabi-Himalája
	L	Pandzsábi-Himalája

Puno megye
	F	Déli igazgatási területek
	T	Peru

Puntarenas tartomány
	T	Costa Rica

Puszan tartomány
	M:  Tartományi jogú város
	T	Koreai Köztársaság

puszta
	LV	füves puszta
		mezőgazdasági üzem

Pusztaapáti
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Pusztacelina
	Forrás:  gyal(102.667)
	T	Nagy-Küküllő vármegye
		Nagysink szék

Pusztaederics
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Pusztafentős
	Forrás:  gyal(132)
	T	Nagysomkúti járás
		Szatmár vármegye
	X	Kővár vidéke

Pusztahidegkút
	Forrás:  gyal(132)
	T	Nagysomkúti járás
		Szatmár vármegye
	X	Kővár vidéke

Pusztamagyaród
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Pusztamonostor
	Forrás:  gyal(534-535)
	T	Jász-Nagykun-Szolnok vármegye
		Jászság

Pusztaszentlászló
	Forrás:  gyal(482)
	HV	Szentlászló
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Pusztina
	Forrás:  kf(149)
	T	Bacau megye
		Tatros völgye

Putumayo
	R	Amazonas-folyó

Pürkerec
	Forrás:  gyal(357)
	T	Barcaság
		Brassó vármegye
		Háromfalu

Püspökladány
	Forrás:  gyal(495)hun(193-200)
	T	Hajdú vármegye

Pyerto Ayacucho
	T	Amazonas szövetségi terület

Pyrmont Fejedelemség
	T	Waldeck-Pyrmont

Pythion
	T	thessaliai Tripolisz

Qalyubiya kormányzóság
	T	Egyiptom

Qataban
	L	Katabán

Qena kormányzóság
	T	Egyiptom
	P	Karnak
		Luxor
		Theba

Qin-hegység
	H	Csinlingsanmo
	F	távol-keleti hegység

Qinghai tartomány
	H	Csinghaj tartomány
	T	Kína

Qinghai-tó
	L	Kuku-Nór

Qomolangma feng
	L	Csomolungma

Québec
	LV	Québec szövetségi tartomány
		Québec város

Québec szövetségi tartomány
	HV	Québec
	T	Kanada
	P	Québec város

Québec város
	HV	Québec
	T	Québec szövetségi tartomány

Queensland
	T	ausztráliai közigazgatási rendszer
	P	Brisbane

Queenslandi-hegyvidék
	F	kelet-ausztráliai hegyég
	P	Nagy-Vízválasztó-hátság

Querétaro
	LV	Querétaro szövetségi állam
		Querétaro város

Querétaro szövetségi állam
	HV	Querétaro
	T	Mexikó
	P	Querétaro város

Querétaro város
	HV	Querétaro
	T	Querétaro szövetségi állam

Quezaltenango megye
	T	Guatemala

Quian
	R	Xun

Quiché megye
	T	Guatemala

QUINTANA ROO
	T	Mexikó
	P	Chetumal

Quito
	F	főváros
	T	Pichincha tartomány

Ra`s al Khaymah
	T	Arab Emírségek

Rab-el-Háli
	F	arab-félszigeti sivatag
		homoksivatag

Rab-sziget
	F	adriai-tengeri sziget
	T	Horvátország

Rába
	M:  Egészben vagy részben Magyarországon található folyó
	R	Duna

Rábacsécsény
	Forrás:  gyal(73)
	T	Győr vármegye
		Sokoróalja

Rábaköz
	Forrás:  gyal(728)hun(351)
	T	Kisalföld
	P	Babót
		Beled
		Csorna
		Farád
		Kapuvár
		Kisfalud
		Mihályi
		Szany
		Szil
		Szilsárkány
		Vitnyéd
	X	Győr vármegye
		Sopron vármegye

Rábaszentmihály
	Forrás:  gyal(73)
	HV	Szentmihály
	T	Győr vármegye
		Sokoróalja

Rábaszentmiklós
	Forrás:  gyal(73)
	T	Győr vármegye
		Sokoróalja

Rabat
	F	főváros
	T	Marokkó

Ráckeve
	Forrás:  kf(77-78)
	T	Csepel-sziget
		Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye

Ráckevei-Duna
	L	Soroksári-Duna

Radnai járás
	Forrás:  gyal(195)
	T	Beszterce vidék

Radnai-havasok
	F	Keleti-Kárpátok

Radnorshire
	T	Közép-Wales

Rádos
	Forrás:  gyal(101.586)
	T	Kőhalom szék
		Nagy-Küküllő vármegye

Raetia
	L	Rhaetia

Rajasthan
	T	India
	P	Jaipur

Rajna
	F	európai folyó
	X	Északi-tenger

Rajna-Majna-Duna-csatorna
	F	Szárazföldi csatorna

Rajna-Pfalz
	M:  A 12. században a lotharingiai palotagróf birtokaiból kialakított külön tartomány
	Forrás:  Brockhaus Encyclopâdie, Britannica Hung.
	H	Pfalzi Választófejedelemség
	T	Pfalz
	R	Rheinland-Pfalz

Rajna-vidék
	F	közép-európai természeti táj

Rajna-vidék-Pfalz
	Forrás:  Brockhaus Encyclopâdie, Britannica Hung.
	L	Rheinland-Pfalz

Rajnai-palahegység
	F	Német-középhegyvidék
	T	Variszkuszi-hegységrendszer

Rajnai-tartomány
	Forrás:  Brockhaus Encyclopâdie, Britannica Hung.
	L	Rheinprovinz

Rakhine szövetségi állam
	T	Mianmar
	P	Sittwe

Rákos-patak
	R	Duna

Rákosd
	Forrás:  hun(817-821)kf(120-121)
	T	Hunyad
		Hunyad vármegye

Rákosterebes
	Forrás:  gyal(130)kf(134)
	T	Krasznaköz
		Szatmár vármegye

Ráksa
	Forrás:  gyal(345)
	T	Avas
		Szatmár vármegye

Raleigh
	T	North Carolina szövetségi állam

Ráma
	M:  A koraközépkori Bosznia és Hercegovina területe
	LV	Bosznia
		rácsostartó

Ramocsa
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Ranco-tó
	F	dél-amerikai tó
	X	Chile

Rangoon körzet
	L	Yangon körzet

Rangoon város
	L	Yangon város

Raphana
	T	Dekapolisz

Rashid tartomány
	T	Szíria

Rátka
	Forrás:  hun(611)
	T	Tokaj Hegyalja
		Zemplén vármegye

Recife
	T	Pernambuco szövetségi állam

Recsk
	T	Heves megye

Red river
	R	Mississippi-folyó

Red Sea kormányzóság
	H	Vörös-tenger vidéki kormányzóság
	T	Egyiptom

Red-tó
	F	észak-amerikai tó

Redonda
	T	Antigua és Barbuda

Regina
	T	Saskatchewan szövetségi tartomány

RÉGIÓ
	F	közigazgatási terület

Regio syrtica
	F	Africa
	P	Tripolisz vidéke
	R	Tripolitana

Regnum Francorum
	H	Frank Birodalom
	F	középkori állam
	P	Braszlav hercegsége
	R	Francia Királyság
		Német-Római Birodalom
	E	Frank Királyság
		Keleti Gót Királyság
	X	frankok területe
		Germania

Regnum Slavoniae
	R	Szlavónia

Remédios
	T	Renando de Noronha szövetségi terület

Remete
	Forrás:  gyal(793)rnl17(532)
	LV	Gyergyóremete
		remeteség
		Szepesremete

Renando de Noronha szövetségi terület
	T	Brazília
	P	Remédios

Renfrew
	T	Dél-Skócia

Rénszarvas-tó
	F	észak-amerikai tó
	X	Kanada

Resicabánya
	Forrás:  gyal(355)
	T	Krassó-Szörény vármegye
	X	bányaváros

Részek
	L	Partium

Résztelek
	Forrás:  gyal(130)kf(134)
	T	Krasznaköz
		Szatmár vármegye

Retalhulea megye
	T	Guatemala

Réten
	Forrás:  gyal(102.667)
	T	Nagy-Küküllő vármegye
		Nagysink szék

Rétfalu
	Forrás:  kf(181)
	T	Verőce vármegye
	X	szlavóniai magyarok

Rétköz
	Forrás:  hun(48.59)kf(162)
	H	Bodrog-járattáj
		Nagyláp
		Rétség
	T	Tiszántúl
	P	Ajak helység
		Beszterec
		Buj
		Demecser
		Dombrád
		Döge
		Fényeslitke
		Gáva
		Gégény
		Ibrány
		Kék
		Kékcse
		Kemecse
		Kisvárda
		Komoró
		Kótaj
		Nagyhalász
		Nyirbogdány
		Ontelek
		Paszab
		Pátroha
		Rétközberencs
		Rozsály
		Szabolcsveresmart
		Tiszabercel
		Tiszakanyár
		Tiszarád
		Tuzsér
		Vasmegyer
		Vencsellő
	X	Szabolcs vármegye
	=	Kissárrét

Rétközberencs
	Forrás:  ROM(58)
	T	Rétköz
		Szabolcs vármegye

Rétoldal
	Forrás:  hun(202)kf(88)
	L	Ecsedi-láp

Rétség
	Forrás:  kf(162)
	L	Rétköz

Retyezát
	F	Déli-Kárpátok

Réunion
	F	Francia tengeren túli megye
		indiai-óceáni afrikai sziget

Reuss
	Forrás:  Brockhaus Encyclopâdie, Britannica Hung.
	F	német történelmi államok
	A	Reuss fiatalabb ági Fejedelemség
		Reuss idősebb ági Fejedelemség
	T	türingiai államok

Reuss fiatalabb ági Fejedelemség
	F	Reuss

Reuss idősebb ági Fejedelemség
	F	Reuss

Rév
	Forrás:  hun(691)kf(68)
	T	Báródság
		Bihar vármegye
	=	révátkelő

Révfülöp
	T	Veszprém megye

Reykjavik
	F	főváros
	T	Izland

Rézalja
	Forrás:  kf(69-71)gyal(372)
	H	Rézvidék
	T	Bihar
	P	Élesd
		Margitta
		Mezőtelegd
	X	Bihar vármegye
		Középkalota

Rézbánya
	Forrás:  gyal(355)
	F	egyházi földesúri bányaváros
	T	Bihar vármegye

Rézvidék
	Forrás:  hun(690)
	L	Rézalja

Rhaetia
	M:  A reatusok (kelta) földje a mai Tirol vidékén
	H	Raetia
	F	Europa Meridionalis Orientalis
	T	Italia Annonaria
		Római Birodalom
	P	Agri Decumates
		Vindelicia

Rhäti-Alpok
	T	Központi-Alpok
	P	Bernina-csoport
		Silvretta-csoport

Rheinhessen
	M:  Rajna balparti tartomány Hessenben
	Forrás:  Brockhaus Encyclopâdie, Britannica Hung.
	T	Hessen-Darmstadt

Rheinland-Pfalz
	Forrás:  Brockhaus Encyclopâdie, Britannica Hung.
	H	Rajna-vidék-Pfalz
	T	Németország
	P	Mainz
	E	Rajna-Pfalz

Rheinprovinz
	M:  A bécsi kongresszus területi döntései nyomán 1924-ben létrejött, és Poroszországé lett tartomány
	Forrás:  Brockhaus Encyclopâdie, Britannica Hung.
	H	Rajnai-tartomány
	F	német történelmi államok
	T	Poroszország
	P	Birkenfeld
		Saar-vidék

Rhode Island szövetségi állam
	T	Egyesült Államok
	P	Providence

Rhodesia
	M:  1970-ig angol gyarmat. 1970.03.02-1980.04.18. között állam Zambia és Zimbabwe megalakulásáig
	R	Zambia
		Zimbabwe

Rhodos
	L	Rodosz

Rhone
	F	európai folyó
	X	Földközi-tenger

Rhone-Alpes
	T	Franciaország

Rhone-Saone-árok
	T	Francia-Belga-rögvidék

Ribatejo tartomány
	T	Portugália
	E	Estramadura történelmi tartomány

Riberalta
	T	Bolívia

Richmond
	T	Virginia szövetségi állam

Ricse
	Forrás:  hun(611-612)kf(72)
	T	Bodrogköz
		Zemplén vármegye

Rif-hegység
	T	Atlasz-hegység

Rift valley tartomány
	T	Kenya
	P	Nakuru

Riga
	F	főváros
	T	Lettország

Rigai-öböl
	F	tengeröböl
	T	Balti-tenger

Rigómező
	L	Koszovó

Rigyác
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Rijád
	H	Ar Riyád
	F	főváros
	T	Szaud-Arábia

Rijeka
	T	Horvátország
	E	Fiume

Rijnland
	L	Dél-Holland

Rimini
	T	Maritime Pentapolisz

Rimóc
	Forrás:  kf(79)
	T	Cserhát
		Nógrád vármegye
	X	palócok

Rinya mente
	Forrás:  kf(69)
	T	Belső-Somogy
	X	Somogy vármegye

Río Branco
	T	Acre szövetségi állam

Río Grande
	F	észak-amerikai folyó
	X	Mexikói-öböl

Río Grande de Santiago
	L	Santiago-folyó

Río Grande do Norte szövetségi állam
	T	Brazília
	P	Natal

Río Grande do Soul szövetségi állam
	T	Brazília
	P	Porto Alegre

Río Negro
	LV	Río Negro tartomány
		Río Negro-folyó, Arg.
		Río Negro-folyó, Br.

Río Negro tartomány
	HV	Río Negro
	T	Argentína

Río Negro-folyó, Arg.
	HV	Río Negro
	X	Atlanti-óceán

Río Negro-folyó, Br.
	HV	Río Negro
	R	Amazonas-folyó

ripuari frankok területe
	M:  Metz városok környéke
	Forrás:  Brockhaus Encyclopâdie, Britannica Hung.
	F	frankok területe

Rivers szövetségi állam
	T	Nigéria
	P	Port Harcourt

Rjanggang tartomány
	T	Koreai Népi Demokratikus Köztársaság

Rjazan` terület
	T	Központi vidék a Feketeföld kivételével

Robinson-hegység
	F	nyugat-ausztráliai hegység
	T	Yilgarn-fennsík

Rodope
	F	balkán-félszigeti hegység
	P	Muszala

Rodosz
	H	Rhodos
	T	Déli-Szporádok
		Graeciae insulae

Rogaland
	T	Nyugat-Norvégia

Róma
	F	főváros
	T	Lazio régió
	P	Vatikán

Római Birodalom
	M:  Kr. u. 200 körüli közigazgatási beosztás
	F	ókori állam
	P	Achaia provincia
		Aegyptus provincia
		Africa ProconsularisI
		Arabia provincia
		Asia provincia
		Bithynia et Pontus
		Britannia
		Cappadocia
		Cilicia
		Cyrenaica
		Dacia
		Dalmatia
		Epirus
		Főnícia
		Galatia
		Gallia provincia
		Hispania provincia
		Italia provincia
		Lícia et Pamphylia
		Macedonia
		Marmarica
		Mauretania Caesariensis
		Mauretania Tingitana
		Moesia
		Noricum
		Numidia provincia
		Palesztina
		Pannonia
		Rhaetia
		Sarmatia Europaea
		Syria provincia
		Thracia provincia
	R	Keletrómai Birodalom
		Nyugatrómai Birodalom
	X	Római Birodalom kora

Római-Appenninek
	T	Középső-Appenninek

Román vidéke
	Forrás:  gyal(649)kok(33)kf(149)
	T	Piatra-Neamt megye
	P	Belusest
		Pildeszt
		Románvásár
		Szabófalva
	X	északi csángók

Román-alföld
	L	Havasalföld

Románia
	HV	Oláhország
	F	balkáni állam
	T	Balkán
		kisantant
	P	Alba Iulia megye
		Arad megye
		Arges megye
		Bacau megye
		Bihor megye
		Bistrita-Nasaud megye
		Botosani megye
		Braila megye
		Brasov megye
		Bukarest
		Buzau megye
		Calarasi megye
		Caras-Severin megye
		Cluj megye
		Constanta megye
		Covasna megye
		Dimbovita megye
		Dolj megye
		Giurgiu megye
		Gorj megye
		Harghita megye
		Hunedoara megye
		Ialomita megye
		Iasi megye
		Maramures megye
		Mehedinti megye
		Mures megye
		Olt megye
		Piatra-Neamt megye
		Prahova megye
		Salaj megye
		Satu Mare megye
		Sibiu megye
		Suceava megye
		Teleorman megye
		Timis megye
		Tulcea megye
		Vaslui megye
		Vilcea megye
		Vrancea megye
	E	Dobrudzsa
		Erdély
		Erdély 1921-től
		Havasalföld
		Moldva
	X	Moldova
		Moldoveanu

Románvásár
	Forrás:  kf(149)gyal(649)kok(33)
	T	Román vidéke

Romblon
	LV	Romblon város
		Romblon-sziget
		Romblon-szigeti tartomány

Romblon város
	HV	Romblon
	T	Romblon-szigeti tartomány

Romblon-sziget
	HV	Romblon
	T	Visayas-szigetek

Romblon-szigeti tartomány
	HV	Romblon
	T	Fülöp-szigetek
	P	Romblon város

Rondónia szövetségi állam
	T	Brazília
	P	Porto Velho

Rongbuk-gleccser
	F	völgyi gleccser
	T	Himalája
	X	Kína

Ronne
	L	Bornholm

Roraima szövetségi terület
	T	Brazília
	P	Boa Vista

Ros Comáin
	L	Roscommon grófság

Roscommon grófság
	H	Ros Comáin
	T	Írország

Roseau
	F	főváros
	T	Dominikai Közösség

Ross- és Cromarty
	T	Észak-Skócia

Rosztov terület
	T	Észak-Kaukázus és az Alsó-Don vidéke

Rotterdam
	T	Dél-Holland

Rovno terület
	T	Ukrajna

Rovuma
	H	Ruvuma
	F	afrikai folyó
	X	Indiai-óceán

Roxburgh
	H	Hawick
	T	Dél-Skócia

Rozsály
	Forrás:  ROM(58)
	T	Rétköz
		Szabolcs vármegye

Rózsapallag
	Forrás:  gyal(345)
	T	Avas
		Szatmár vármegye

Rozsd-sziget
	L	Szentendrei-sziget

Rozsnyó
	Forrás:  gyal(355)
	F	egyházi földesúri bányaváros
	T	Gömör és Kishont vármegye

Röjtökmuzsaly
	Forrás:  kf(150-151)
	T	Sopron vármegyei nagyerdő

Roztocze
	F	Lengyel-középhegyvidék

Ruanda
	M:  Államformája köztársaság. Közigazgatási beosztás: 10 prefektúra (préfecture)
	F	egyenlítői közép-afrikai állam
	P	Kigali
	E	Ruanda-Urundi
	X	Kivu-tó

Ruanda-Urundi
	M:  1962-ben vált két független álammá
	R	Burundi
		Ruanda

Rudabánya
	Forrás:  gyal(355)
	F	világi földesúri bányaváros
	T	Borsod vármegye

Rudolf-tó
	L	Turkana-tó

Ruhaimija semleges terület
	M:  Szaúd-Arábia és Irak közös közigazgatású területe volt az Arab-félsziget északkeleti részén Irak, Szaúd-Arábia és Kuvait között.
	L	Szaud-Arábia

Ruhaymia
	L	Szaud-Arábia

Rukwa-tó
	F	afrikai tó
	X	Tanzánia

Rumélia
	M:  Az Oszmán Birodalom balkáni részének a neve. A név jelentése "a rómaiak földje", de ez nem Rómára, hanem a Keletrómai Birodalomra utal, amelyik magát "új Rómának" nevezte.
	T	Oszmán-Török Birodalom

Rumoi
	T	Hokkaido-sziget

Rupununi körzet
	T	Guayana

Ruszinszko
	Forrás:  gyal(744)kf(125-127)
	L	Kárpátalja

Ruszka Krajna
	M:  Az 1918. december 2. budapesten a kárpátaljai ukránok (rutének) által alapított autonóm terület, mely a néhány hónap múlva bekövetkező cseh megszállással megszünt [RÉVAI]
	Forrás:  gyal(744)kf(125-127)
	L	Kárpátalja

Ruszkabánya
	Forrás:  gyal(355)
	T	Krassó-Szörény vármegye
	X	bányaváros

Ruszkin
	Forrás:  gyal(194.792)
	F	szepesi város
	T	Szepes vármegye

Ruszt
	M:  A település régi (1317) magyar neve Szil, ennek középfelnémet tükörszava a Rust
	Forrás:  gyal(194), fl(II.432)
	F	szabad királyi város
	T	Sopron vármegye
	=	Szil

Rutanzige-tó
	H	Edward-tó
	F	afrikai tó
	X	Kongói Demokratikus Köztársaság
		Uganda

Ruvuma
	L	Rovuma

Ruwenzori-hegység
	F	kelet-afrikai hegység

Ryukyu-szigetek
	F	Japán-szigetek
	T	Japán

Rzeszówi vajdaság
	T	Lengyelország
	E	Nyugat-Galícia

Saar-vidék
	M:  Régi német grófság, amelyik 1380-tól Nassauhoz tartozott, 1797-1814 között Fraciaországhoz, majd a bécsi kongresszus a Rajnai-tartomány részeként Poroszországnak adta
	T	Rheinprovinz
	R	Saarland

Saarbrücken
	T	Saarland

Saaremaa
	H	Ösel
	F	észak-európai sziget
	T	Észtország

Saarland
	T	Németország
	P	Saarbrücken
	E	Saar-vidék

Sába
	H	Saba'
		Sheba
	T	Arab-félsziget az ókorban

Saba'
	L	Sába

Sabah
	T	Malajzia
	P	Kota Kinabalu

Sabine
	F	észak-amerikai folyó
	X	Mexikói-öböl

Sabrata
	T	Tripolisz vidéke
		Zawia tartomány

Sacatepéquez megye
	T	Guatemala

Sachsen
	T	Németország
	P	Dresden
	E	Szászország

Sachsen-Anhalt
	Forrás:  Brockhaus Encyclopâdie, Britannica Hung.
	H	Szász-Anhalt
	T	Németország
	P	Magdeburg
	E	Anhalt

Sacramento
	LV	Sacramento város
		Sacramento-folyó

Sacramento város
	HV	Sacramento
	T	California szövetségi állam

Sacramento-folyó
	HV	Sacramento
	F	észak-amerikai folyó
	X	Csendes-óceán

Sacrum Romanum Imperium
	L	Német-Római Birodalom

Sadiyah-tó
	F	ázsiai tó
	X	Irak

Sagaing
	LV	Sagaing körzet
		Sagaing város

Sagaing körzet
	HV	Sagaing
	T	Mianmar
	P	Sagaing város

Sagaing város
	HV	Sagaing
	T	Sagaing körzet

Sagarmatha
	L	Csomolungma

Sagartia satrapia
	T	Perzsa Birodalom

Saimaa
	F	európai tó
	X	Finnország

Saint Christopher és Nevis
	L	Saint Kitts és Nevis

Saint Helena
	L	Szent Ilona

Saint Kitts és Nevis
	M:  1983.09.19-én vált függetlenné.  Államformája alkotmányos monarchia. Közigazgatási beosztás: 2 állam
	H	Saint Christopher és Nevis
	F	közép-amerikai állam
	P	Basseterre
	X	Anguilla

Saint Lucia
	M:  1979.02.22-én vált függetlenné. Államformája alkotmányos monarchia. Közigazgatási beosztás: 16 egyházkerület (parish)
	F	közép-amerikai állam
	P	Castries

Saint Vincent
	M:  Államformája alkotmányos monarchia. Közigazgatási beosztás: 5 egyházkerület és a Grenadine-szigetek
	F	közép-amerikai állam
	P	Kingstown

Saint-Pierre és Miquelon
	F	észak-amerikai sziget
	T	Francia tengeren túli társult terület

Sajkás vidék
	M:  A sajkás határőrvidéket Mária Terézia hozta létre 1763/64-ben. 1873-ban egyesült Bács-bodrog vm-vel, majd 1876-ban a vmegye két járása lett belőle
	Forrás:  gyal(45-46.399)
	H	Csajkás kerület
		Csajkások kerülete
		Sajkások kerülete
		Titeli csajkások kerülete
	T	Délvidék
	P	Alsókabol
		Boldogasszonyfalva
		Csurog
		Dunagárdony
		Felsőkabol
		Káty
		Mozsor
		Nádalja
		Sajkásgyörgye
		Sajkáslak
		Sajkásszentiván
		Tiszakálmánfalva
		Titel
		Tündéres
		Zsablya
	R	Titeli járás
		Zsablyai járás
	X	Bács-Bodrog vármegye

Sajkásgyörgye
	Forrás:  gyal(45-46)
	T	Bács-Bodrog vármegye
		Sajkás vidék

Sajkáslak
	Forrás:  gyal(45-46)
	T	Bács-Bodrog vármegye
		Sajkás vidék

Sajkások kerülete
	Forrás:  gyal(45-46.399)
	L	Sajkás vidék

Sajkásszentiván
	Forrás:  gyal(45-46)
	T	Bács-Bodrog vármegye
		Sajkás vidék

Sajó
	F	magyarországi folyó
	R	Tisza
	E	Hernád

Sajó mente
	Forrás:  kf(145-146)
	T	erdélyi Mezőség
	P	Sajómagyarós
		Zselyk

Sajó-völgy
	Forrás:  mnl2(304)gyal(483)
	T	Gömör

Sajóhídvég
	Forrás:  gyal(494-495)
	T	Zemplén vármegye
	X	Hajdú kerület

Sajómagyarós
	Forrás:  hun(716-718)kf(145-146)
	T	Sajó mente
		Szolnok-Doboka vármegye

Sajtoskál
	Forrás:  kf(150-151)
	T	Sopron vármegyei nagyerdő

Sal-sziget
	T	Barlavento kerület

Salaj megye
	T	Románia
	E	Szilágy vármegye

Salamás
	Forrás:  tm(26-27)
	H	Gyergyósalamás
	T	Csík vármegye
		Gyergyó

Salamon-szigetek
	H	Brit Salamon-szigetek
	F	Melanéziai állam
		melanéziai sziget
	P	Honiara

Salcedo tartomány
	T	Dominikai Köztársaság

Salem
	T	Oregon szövetségi állam

Salgótarján
	T	Nógrád megye

Salina
	T	Lipari-szigetek

Salisbury-fennsík
	T	Angol-sziget

Salkó
	Forrás:  kf(81)
	T	Dél-Erdély
		Nagy-Küküllő vármegye

Salomvár
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Salpausselkä
	T	Finn-tönk

Salt Lake city
	T	Utah szövetségi állam

Salt Lakes
	L	Sóstavak

Salta tartomány
	T	Argentína

Saltillo
	T	Coahuila

Salvador
	M:  Salvadori Köztársaság
	H:  Az urbanisztikai, szorosan a várossal összefüggő kérdések osztályozására a "Salvador város" használandó.  Az álammal, politikával és gazdasággal összefüggő kérdések esetén használandó
	H	El Salvador
	HV	San Salvador
	F	közép-amerikai állam
	P	Ahuachapán megye
		Cabanas megye
		Chalatenango megye
		Cuscatlán megye
		La Libertad megye, Salv.
		La Paz megye, Salv.
		La Unión tartomány
		Morazán megye
		San Miguel megye
		San Salvador megye
		San Vincente megye
		Santa Ana megye
		Sonsonate megye
		Usulután megye

Salvador város
	H:  Az urbanisztikai, szorosan a várossal összefüggő kérdések osztályozására használandó.  Az álammal, politikával és gazdasággal összefüggő kérdések esetén a "Salvador" használandó
	H	Sao Salvador
	T	Bahia szövetségi állam

Salvador-tó
	M:  Louisiana államban
	F	észak-amerikai tó

Salween
	H	Szalven
	F	délkelet-ázsiai folyó
	X	Andaman-tenger

Sály
	Forrás:  kf(75.116)
	T	Borsod vármegye
		borsodi Hegyköz

Salzburg
	LV	Salzburg szövetségi tartomány
		Salzburg város

Salzburg szövetségi tartomány
	HV	Salzburg
	T	Ausztria
	P	Salzburg város

Salzburg város
	HV	Salzburg
	T	Salzburg szövetségi tartomány

Salzburgi-Mészkőalpok
	T	Északi-Mészkőalpok

Salzburgi-palahegység
	T	Központi-Alpok

Samaná tartomány
	T	Dominikai Köztársaság

Samar
	LV	Samar-sziget
		Samar-szigeti tartomány

Samar-sziget
	HV	Samar
	T	Visayas-szigetek

Samar-szigeti tartomány
	HV	Samar
	T	Fülöp-szigetek

Samnium
	T	Italia provincia
		Italia Suburbicaria

Samos
	T	Graeciae insulae

Sámson
	Forrás:  kszn(6-7)
	L	Szilágysámson

San Carlos
	T	Cojedes szövetségi állam

San Christóbal
	T	Táchira szövetségi állam

San Christóbal tartomány
	T	Dominikai Köztársaság

San Felipe
	T	Yaracuy szövetségi állam

San Fernando de Apure
	T	Apure szövetségi állam

San José
	LV	San José tartomány
		San José város

San José tartomány
	HV	San José
	T	Costa Rica
	P	San José város

San José város
	HV	San José
	F	főváros
	T	San José tartomány

San Juan
	LV	San Juan tartomány, Arg.
		San Juan tartomány, Dom.
		San Juan város, Arg.

San Juan de Los
	T	Falcón szövetségi állam

San Juan tartomány, Arg.
	HV	San Juan
	T	Argentína
	P	San Juan város, Arg.

San Juan tartomány, Dom.
	HV	San Juan
	T	Dominikai Köztársaság

San Juan város, Arg.
	HV	San Juan
	T	San Juan tartomány, Arg.

San Luis Potosí
	LV	San Luis Potosí szövetségi állam
		San Luis Potosí város

San Luis Potosí szövetségi állam
	HV	San Luis Potosí
	T	Mexikó
	P	San Luis Potosí város

San Luis Potosí város
	HV	San Luis Potosí
	T	San Luis Potosí szövetségi állam

San Luís tartomány
	T	Argentína

San Marcos megye
	T	Guatemala

San Marín megye
	F	Déli igazgatási területek
	T	Peru

San Marino
	M:  San Marino Köztársaság. Kr. u. 301-ben alapították.   A világ legrégebbi köztársasága
	H:  Mind a politikai-gazdasági, mind az urbanisztikai dokumentumok ezzel a deszkriptorral osztályozandók
	F	dél-európai állam
		főváros
	X	Olaszország

San Miguel megye
	T	Salvador

San Pedro
	F	közép-amerikai folyó
	X	Mexikói-öböl

San Pedro de Macoris tartomány
	T	Dominikai Köztársaság

San Pedro megye
	T	Paraguay

San Salvador
	LV	Salvador
		San Salvador megye
		San Salvador város

San Salvador megye
	HV	San Salvador
	T	Salvador
	P	San Salvador város

San Salvador város
	HV	San Salvador
	F	főváros
	T	San Salvador megye

San Vincente megye
	T	Salvador

San`a`
	H	Szanaa
	F	főváros
	T	Jemen

Sanaag körzet
	T	Szomália

Sánchez Ramírez tartomány
	T	Dominikai Köztársaság

Sand-sziget
	T	Amerikai csendes-óceáni-szigetek

Sándoregyháza
	Forrás:  kf(53)
	T	Torontál vármegye
	X	aldunai székelyek

Sanghai
	LV	Sanghai város
		Sanghai városi körzet

Sanghai város
	H	Shanghai
	HV	Sanghai
	T	Sanghai városi körzet

Sanghai városi körzet
	HV	Sanghai
	T	Kína
	P	Sanghai város

Sankt Gallen
	LV	Sankt Gallen kanton
		Sankt Gallen város

Sankt Gallen kanton
	HV	Sankt Gallen
	T	Svájc
	P	Sankt Gallen város

Sankt Gallen város
	HV	Sankt Gallen
	T	Sankt Gallen kanton

Sankt Pölten
	T	Niederösterreich

Sannita-Appenninek
	H	Nápolyi-Appenninek
	T	Déli Appenninek

Santa Ana megye
	T	Salvador

Santa Bárbara megye
	T	Honduras

Santa Catarina szövetségi állam
	T	Brazília
	P	Florianópolis

Santa Clara tartomány
	T	Kuba

Santa Cruz
	LV	Santa Cruz körzet
		Santa Cruz megye
		Santa Cruz tartomány
		Santa Cruz város, Arg.
		Santa Cruz város, Bol.
		Santa Cruz város, Calif.
		Santa Cruz város, Ch.
		Santa Cruz-folyó

Santa Cruz körzet
	HV	Santa Cruz
	T	Santiago-sziget

Santa Cruz megye
	HV	Santa Cruz
	T	Colchagua tartomány
	P	Santa Cruz város, Ch.

Santa Cruz tartomány
	HV	Santa Cruz
	T	Argentína
	P	Santa Cruz város, Arg.

Santa Cruz város, Arg.
	HV	Santa Cruz
	T	Santa Cruz tartomány

Santa Cruz város, Bol.
	HV	Santa Cruz
	T	Llanos de Mojos

Santa Cruz város, Calif.
	HV	Santa Cruz
	T	California szövetségi állam

Santa Cruz város, Ch.
	HV	Santa Cruz
	T	Santa Cruz megye

Santa Cruz-folyó
	HV	Santa Cruz
	F	dél-amerikai folyó
	X	Atlanti-óceán

Santa Fe
	H:  A "Fe" névrész nem "Fé"
	T	New Mexico szövetségi állam
	=	Santa Fé tartomány

Santa Fé tartomány
	T	Argentína
	=	Santa Fe

Santa Lucia-sziget
	T	Barlavento kerület

Santa Maria-sziget
	T	Azori-szigetek

Santa Rosa megye
	T	Guatemala

Santander tartomány
	T	Kolumbia

Santiago
	LV	Santiago del Estero tartomány
		Santiago megye
		Santiago Rodrígez tartomámy
		Santiago tartomány, Ch.
		Santiago tartomány, Dom.
		Santiago város, Ch.
		Santiago város, Pan.
		Santiago-folyó
		Santiago-sziget

Santiago del Estero tartomány
	HV	Santiago
	T	Argentína

Santiago megye
	HV	Santiago
	T	Santiago tartomány, Ch.
	P	Santiago város, Ch.

Santiago Rodrígez tartomámy
	HV	Santiago
	T	Dominikai Köztársaság

Santiago tartomány, Ch.
	HV	Santiago
	T	Chile
	P	Santiago megye

Santiago tartomány, Dom.
	HV	Santiago
	T	Dominikai Köztársaság

Santiago város, Ch.
	HV	Santiago
	F	főváros
	T	Santiago megye

Santiago város, Pan.
	HV	Santiago
	T	Veraguas tartomány

Santiago-folyó
	H	Río Grande de Santiago
	HV	Santiago
	F	közép-amerikai folyó
	X	Csendes-óceán

Santiago-sziget
	HV	Santiago
	T	Sotavento kerület
	P	Praia körzet
		Santa Cruz körzet

Santo Antao-sziget
	T	Barlavento kerület

Santo Domingo
	F	főváros
	T	Nemzeti kerület

Santo Domingo körzet
	T	Bissau-Guinea

Santung tartomány
	L	Shandong tartomány

Sao Francisco
	F	dél-amerikai folyó
	X	Atlanti-óceán

Sao Jorge-sziget
	T	Azori-szigetek

Sao Luís
	T	Maranhao szövetségi állam

Sao Miguel-sziget
	T	Azori-szigetek

Sao Nocolau-sziget
	T	Barlavento kerület

Sao Paulo
	LV	Sao Paulo szövetségi állam
		Sao Paulo város

Sao Paulo szövetségi állam
	HV	Sao Paulo
	T	Brazília
	P	Sao Paulo város

Sao Paulo város
	HV	Sao Paulo
	T	Sao Paulo szövetségi állam

Sao Salvador
	L	Salvador város

Sao Tomé
	F	főváros
	T	Sao Tomé és Príncipe

Sao Tomé és Príncipe
	M:  Államformája demokratikus köztársaság.   Közigazgatási beosztás: 2 tartomáy (provincia)
	F	nyugat-afrikai állam
	P	Sao Tomé

Sao Vincente-sziget
	T	Barlavento kerület

Sáp
	Forrás:  gyal(61)
	T	Bihar vármegye
		Nagysárrét
	X	Sárréti járás

Sarajevo
	F	főváros
	T	Bosznia és Hercegovina

Saramacca körzet
	T	Suriname

Sarawak
	M:  Borneó Malajziához tartozó része
	T	Malajzia
	P	Kuching
	X	Borneó

Sárd
	Forrás:  hun(698-699)
	T	Alsó-Fehér vármegye
		erdélyi Hegyalja

Sardegna regio
	L	Szardínia régió

Sardes
	T	Lydia

Sardinia
	T	Italia provincia
		Italia Suburbicaria

Sárga-folyó
	F	távol-keleti folyó
	X	Sárga-tenger

Sárga-tenger
	F	peremtenger
	X	Sárga-folyó

Sárhida
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Sarkad
	Forrás:  gyal(60-61)
	T	Bihar vármegye
		bihari Mezőség

Sárkány-hegység
	H	Drakensberg
	F	dél-afrikai hegység

Sarki-Urál
	F	Urál-hegység

Sárköz
	Forrás:  kf(163-164)
	LV	kalocsai Sárköz
		Sárköz község
		szatmári Sárköz
		tolnai Sárköz

Sárköz község
	HV	Sárköz
	T	Szatmár vármegye
		szatmári Sárköz

Sarkvidék
	M:  Földünknek a sarkkörökön belül fekvő két része
	H	Hideg égöv
		hideg öv
	F	Égöv
		földrész
	A	Antarktisz
		Arktisz
	T	éghajlattan
	P	sarkvidéki hegység
	X	északi fény

sarkvidéki hegység
	F	hegység
	T	Sarkvidék

Sarmatia
	LV	Sarmatia Asiatica
		Sarmatia Europaea

Sarmatia Asiatica
	M:  Ókori íróknál a Tanaistól (Don) a Rha (Volga) torkolatáig, és a Kaukázustól északra terjed
	HV	Sarmatia
	F	Asia Septentrionalis Occidentalis

Sarmatia Europaea
	M:  Marcus Aurelius szervezte provinciává, de halála után elvesztette a birodalom
	M:  Ókori íróknál a Visztulától a Kárpátokig és a Dnyeszterig (Tyras) terjed
	HV	Sarmatia
	F	Europa Meridionalis Orientalis
	T	Római Birodalom

Sármellék
	Forrás:  mnl4(429-430)
	L	Fejér vármegyei Sárrét

Sarnen
	T	Obwalden félkanton

Sáros
	Forrás:  gyal(102.667)
	T	Nagy-Küküllő vármegye
		Nagysink szék

Sáros vármegye
	Forrás:  gyal(751)
	T	Magyarország 1876-1920 között
		Tiszáninneni kerület
	P	Bányavölgy
		Bártfa
		Eperjes
		Kisszeben
	X	Felföld

Sárospatak
	T	Borsod-Abaúj-Zemplén megye
		Zemplén vármegye

Sárpatak
	Forrás:  kf(81)
	T	Dél-Erdély
		Nagy-Küküllő vármegye

Sárpilis
	Forrás:  hun(371)kf(163-164)
	T	Tolna vármegye
		tolnai Sárköz

Sárrét
	Forrás:  kf(164-166)mnl(429-430)
	LV	Fejér vármegyei Sárrét
		körösi Sárrét

Sárréti járás
	Forrás:  vk(15)
	T	Bihar vármegye
	X	Bakonszeg
		Báránd
		Biharnagybajom
		Bihartorda
		Dancsháza
		Nagyrábé
		Sáp
		Sárrétudvari
		Szerep falu

Sárrétudvari
	Forrás:  gyal(61)
	T	Bihar vármegye
		Nagysárrét
	X	Sárréti járás

Sárvásár
	Forrás:  gyal(541)
	T	Felszeg
		Kolozs vármegye
	X	Bánffyhunyadi járás

Sárvíz
	M:  Egészben vagy részben Magyarországon található folyó
	F	magyarországi folyó
	R	Duna

Sas-hegy
	F	magyaroszági hegy
	T	Budai-hegység

Saskatchewan
	LV	Saskatchewan szövetségi tartomány
		Saskatchewan-folyó

Saskatchewan szövetségi tartomány
	HV	Saskatchewan
	T	Kanada
	P	Regina

Saskatchewan-folyó
	HV	Saskatchewan
	R	Nelson-folyó

Sassania
	F	Medeo-Perzsia
	X	Sassanida Birodalom

Sassanida Birodalom
	M:  Kr. u. 227 táján szerveződött a Parthus birodalom romjain. Kr. u. 630-tól az arabok fokozatosan felmorzsolják
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Ókori lexikon
	H	Szasszanida Birodalom
		Szászánida Birodalom
	F	ókori állam
	R	Perzsia
	E	Parthus Birodalom
	X	Sassania

Sátoraljaújhely
	Forrás:  hun(611)
	T	Tokaj Hegyalja
		Zemplén vármegye

Sattagydia satrapia
	T	Perzsa Birodalom

Satu Mare megye
	T	Románia
	E	Szatmár vármegye

Savoiai-Alpok
	T	külső kristályos öv
	P	Mont Blanc-masszívum
		Mont Maudit

Sawhaj kormányzóság
	T	Egyiptom

Scandia
	L	Skandinávia

Schaffhausen
	LV	Schaffhausen kanton
		Schaffhausen város

Schaffhausen kanton
	HV	Schaffhausen
	T	Svájc
	P	Schaffhausen város

Schaffhausen város
	HV	Schaffhausen
	T	Schaffhausen kanton

Schaumburg-Lippe
	Forrás:  Brockhaus Encyclopâdie, Britannica Hung.
	T	Lippe
	R	Niedersachsen

Schlesien
	Forrás:  Brockhaus Encyclopâdie, Britannica Hung.
	L	Szilézia

Schleswig Hercegség
	M:  A 12. századtól 1864-ig Dániához kapcsolódott
	Forrás:  Brockhaus Encyclopâdie, Britannica Hung.
	R	Schleswig-Holstein

Schleswig-Holstein
	M:  Sok évszázados dán-német ellenségeskedés után 1876-tól Poroszország tartománya. Schleswig északi része fölött még 1920-ig folyt a dán-német vita.
	Forrás:  Brockhaus Encyclopâdie, Britannica Hung.
	F	német történelmi államok
	T	Németország
		Poroszország
	P	Keleti-fríz-szigetek
		Kiel
	E	Holstein Hercegség
		Schleswig Hercegség

Schütt
	Forrás:  gyal(399)kf(75-76)
	L	Csallóköz

Schwäbische Türkei
	M:  A török hódoltság után Tolna és Baranya vmegye németekkel újratelepített része
	Forrás:  mnl4(435)
	T	Dunántúl
	X	Baranya vármegye
		svábok
		Tolna vármegye

Schwarzburg
	F	német történelmi államok
	A	Schwarzburg-Rudolstadt
		Schwarzburg-Sonderhausen
	T	türingiai államok

Schwarzburg-Rudolstadt
	M:  Ma Thüringia egyik kerülete
	F	Schwarzburg

Schwarzburg-Sonderhausen
	F	Schwarzburg

Schwerin
	T	Mecklenburg-Vorpommern

Schwyz
	LV	Schwyz kanton
		Schwyz város

Schwyz kanton
	HV	Schwyz
	T	Svájc
	P	Schwyz város

Schwyz város
	HV	Schwyz
	T	Schwyz kanton

Schwyzi-Alpok
	T	külső kristályos öv

Scilly-szigetek
	F	Brit-szigetek
	T	Délnyugat-Anglia

Scythia
	M:  Az ókori szerzők rendkívül tágan értelmezték a területet. A Feket-tenger fölött egész  Dél-Ukrajna és Dél-Oroszország mai területét jelentette
	F	Asia Septentrionalis Occidentalis

Sebes-Körös
	R	Körös
	E	Berettyó

Sebes-Körös Sárrétje
	Forrás:  mnl4(429)vk(15)kf(165)
	L	Kissárrét

Sebes-Körös völgye
	Forrás:  kf(69-71)
	T	Bihar

Sebesi bánság
	M:  A 13. században megszünt, mint közigazgatási egység
	Forrás:  gyal(83)
	F	bánságok

Sebesvár
	Forrás:  gyal(541)
	T	Felszeg
		Kolozs vármegye
	X	Bánffyhunyadi járás
		mócok

Sebha tartomány
	T	Líbia

Sedes Inferior com. scep.
	Forrás:  gyal(793)
	L	Nagy-Szepes vármegye

Sedes Superior nob. X. lanc. com. scep.
	Forrás:  gyal(793)
	L	Kis-Szepes vármegye

Segesvár szék
	Forrás:  hun(658)gyal(559)
	T	Weinland

Selangor
	T	Malajzia
	P	Shah alam

Seleucis
	T	Syria Superior

selfjég
	M:  A parti síkságról a tengerbe belenyúló jégtömeg
	E	hegylábi gleccser

Selmecbánya
	Forrás:  gyal(194)
	F	királyi bányaváros
		szabad királyi város
	T	Hont vármegye

Selvagens-szigetek
	T	Madeira-szigetek

Semnan kormányzóság
	T	Irán

Senigallia
	T	Maritime Pentapolisz

Senkszi tartomány
	L	Shaanxi tartomány

Sepik
	F	új-guineai folyó
	X	Csendes-óceán

Sepse
	Forrás:  kf(82)gyal(356)
	T	Baranya vármegye
		Drávaköz

Sepsi szék
	M:  az 1876-os megyebeosztással közig. szerepe megszünt
	Forrás:  hun(658)gyal(784)
	T	Alsóháromszék
	X	Szépmező

Seram-tenger
	T	Ausztrál-ázsiai-földközi-tenger

Seremban
	T	Negeri Sembilan

Serendib
	L	Srí Lanka

Sergipe szövetségi állam
	T	Brazília
	P	Aracajú

Serindia
	F	hajdani kontinens

Seul-tó
	F	észak-amerikai tó
	X	Kanada

Sevilla
	T	Andalúzia

Seychelle-szigetek
	F	indiai-óceáni afrikai sziget
		kelet-afrikai állam

Shaanxi tartomány
	H	Senkszi tartomány
	T	Kína

Shaba körzet
	T	Kongói Demokratikus Köztársaság
	E	Shaba tartomány

Shaba tartomány
	T	Zaire
	R	Shaba körzet

Shabeellaha körzet
	LV	Alsó-Shabeellaha körzet
		Középső-Shabeellaha körzet

Shabeelle
	F	afrikai folyó
	X	Indiai-óceán

Shah alam
	T	Selangor

Shan szövetségi állam
	T	Mianmar
	P	Taunggyi

Shan-fennsík
	F	délkelet-ázsiai hegység
	T	Indokínai-félsziget

Shandong tartomány
	H	Santung tartomány
	T	Kína

Shanghai
	L	Sanghai város

Sharqiya kormányzóság
	T	Egyiptom

Sheba
	L	Sába

Shetland-szigetek
	F	Brit-szigetek
	T	Észak-Skócia

Shewa régió
	T	Etiópia
	P	Addis Abbeba

Shikoku-sziget
	F	Japán-szigetek
	T	Japán

Shikotan
	T	Nemuro

Shillong
	T	Meghalaya

Shiráz
	T	Fars tartomány

Shiribeshi
	T	Hokkaido-sziget

Shropshire
	T	Welsh Marshes és Közép-Anglia nyugati része

Siam
	L	Thaiföld

Sibiu megye
	T	Románia
	E	Szeben vármegye

Sichem
	T	Szamaria tartomány

Sichuan tartomány
	H	Szecsuan tartomány
	T	Kína

Sicilia
	T	Italia provincia
		Italia Suburbicaria

Sicilia regio
	L	Szicília régió

Sidamo régió
	T	Etiópia

Sidon
	H	Szidon
	T	főníciai Tripolisz

Siebenbürgen
	L	Erdély

Sierra Leone
	M:  Államformája köztársaság. Közigazgatási beosztás: 3 tartomány (provincia)
	F	nyugat-afrikai állam
	P	Freetown

Sierra Madre
	F	Közép-amerikai Kordillerák
	A	Déli-Sierra Madre
		Keleti-Sierra Madre
		Nyugati-Sierra Madre
		Oaxacal-Sierra Madre

Sierra Morena
	F	pireneusi-félszigeti hegység
	T	Pireneusi-félsziget

Sierra Nevada
	LV	Sierra Nevada de Cocuy
		Sierra Nevada de Santa Marta
		Sierra Nevada, Sp.
		Sierra Nevada. Calif.
		Sierra Nevade de Mérida

Sierra Nevada de Cocuy
	HV	Sierra Nevada
	F	Kolumbiai-Andok

Sierra Nevada de Santa Marta
	HV	Sierra Nevada
	F	Kolumbiai-Andok

Sierra Nevada, Sp.
	HV	Sierra Nevada
	T	Betikai-Kordillerák
	P	Mulhacén

Sierra Nevada. Calif.
	HV	Sierra Nevada
	T	Észak-amerikai Kordillerák

Sierra Nevade de Mérida
	H	Cordillera Mérida
	HV	Sierra Nevada
	F	Andok
	X	Venezuela

Sikkim
	T	India

síkság
	M:  Tengerszint alatti vagy feletti, de földrajzi értelemben sík földfelszín
	A	alföld
		fennsík
		mélyföld
	T	szárazföld

Sikyonia
	F	ókori Görögország

Sila
	T	Déli Appenninek

Siling-tó
	F	ázsiai tó
	X	Kína

Silo
	T	Szamaria tartomány

Silvassa
	T	Dadra és Nagar haveli

Silvretta-csoport
	T	Rhäti-Alpok
	P	Fluchthorn

Simaháza
	Forrás:  kf(150-151)
	T	Sopron vármegyei nagyerdő

Simcoe-tó
	F	észak-amerikai tó
	X	Kanada

Simla
	T	Himachal Pradesh

Sinai kormányzóság
	M:  1967-ben Izrael elfoglalta
	T	Egyiptom

Sinai-hegység
	F	közel-keleti hegység

Sinaloa
	T	Mexikó
	P	Culiacán rosales

Sind tartomány
	T	Pakisztán
	P	Karachi

Sine Saloum tartomány
	T	Szenegál

Singapore
	L	Szingapúr város

Singidunum
	T	Moesia Superior
	R	Nándorfehérvár

Sinia
	F	hajdani kontinens

Siófok
	T	Somogy megye

Sion
	LV	Sion város1
		Sion város2
		Sion-hegy1
		Sion-hegy2

Sion város1
	M:  Város Názáret közelében (Józs. 19.19)
	HV	Sion

Sion város2
	HV	Sion
	T	Valais

Sion-hegy1
	M:  Jeruzsálem DK-i dombjának Izrael előtti, kánaáni neve. Etimológiája nincs tisztázva
	HV	Sion

Sion-hegy2
	M:  A Hermon-hegy másik neve 5Móz. 4.48 szerint
	HV	Sion
	X	Hermon-hegy

Sipka-hágó
	F	balkán-hegységi hágó
	T	Balkán-hegység

Sittwe
	H	Akyab
	T	Rakhine szövetségi állam

Sivalik-hegység
	T	Elő-Himalája

Sivas és Trabzon vidéke
	R	Fekete-tengeri régió

sivatag
	M:  Olyan térség, ahol az évi csapadékmennyiség 250-mm-nél kevesebb. A sivatagok felszíne lehet hegyvidék, fennsík vagy alföld
	F	flóra
		táj
		terméketlen terület
	A	agyagsivatag
		domborzati sivatag
		homoksivatag
		jégsivatag
		kavicssivatag
		kősivatag
		sós-sivatag
		sziklasivatag
		trópusi sivatag
		tundra
	T	domborzat
	P	oázis
		vádi
	E	defláció
		mállás
		sivatagosodás
	X	füves puszta
		homoktölcsér
		szárazság
		szavanna

Siwa-oázis
	L	Sziva-oázis

Sjaelland
	L	Zealand

Skagerrak
	F	tengerszoros
	X	Észak-Európa

skandináv állam
	F	észak-európai állam
	A	Dánia
		Norvégia
		Svédország
	T	Skandinávia
	X	balti állam
		Finnország
		Izland

SKANDINÁV-FÉLSZIGET
	F	észak-európai természeti táj
		félsziget
	X	Baltikum
		Finnország
		Svalbard

Skandináv-hegyvidék
	F	észak-európai természeti táj
		európai hegység
	P	Dovrefjell
		Hardangervidda
		Jämtland
		Jostedalsbreen
		Jotunheimen
		Lappföld természeti táj

Skandinávia
	M:  Földrajzi-történelmi-politikai régió Észak-Európában.  A Skandináv-félsziget két országát, valamint Dániát sorolják hozzá. Az ETO a Skandinávia-skandináv állam azonosságot tette magáévá úgy, hogy még Finnországot is ide sorolja
	Forrás:  Britannica Hung., Magyar nagylexikon
	H	Scandia
	T	Észak-Európa
	P	skandináv állam

skandinávok területe
	F	észak-európai népek területe

Skane
	T	Götaland

Skane-félsziget
	T	Svéd-tönk

Skócia
	T	Nagy-Britannia
	P	Dél-Skócia
		Észak-Skócia
		Közép-Skócia
	X	skót irodalom

Skopje
	L	Szkopje

Skót-alföld
	T	Angol-sziget

Skye-sziget
	T	Belső-Hebridák

Skythopolis
	T	Dekapolisz

Slaneci-hegység
	H	Szalánci-hegység
	T	Eperjes-Tokaji-hegység

Slask
	L	Szilézia

Slavonia Inferior
	R	Szlavónia

Slezsko
	L	Szilézia

Sligeach
	L	Sligo grófság

Sligo grófság
	H	Sligeach
	T	Írország

Smaland
	T	Götaland
		Svéd-tönk

Smyrna
	T	Ionia

Snowy mountains
	H	Havas-hegység
	T	Ausztrál-Alpok

Sogdiana
	M:  A Perzsa Birodalom Oxus éa Iaxartes folyók közötti területe
	F	Asia Meridionalis Centralis
	X	Sogdiana satrapia

Sogdiana satrapia
	T	Perzsa Birodalom
	P	Maracanda
	X	Sogdiana

Sogn és fjordane
	T	Nyugat-Norvégia

Sogne-fjord
	F	Fjord
	T	Északi-tenger
	X	Norvégia

Sói bánság
	M:  Központi vára Tuzla (magyarul Só). A 13. század közepén megszünt. Mátyás király 1464-ben a Szreberniki bánságot szervezi meg a területén
	Forrás:  kf(82), gyal(83.134)
	F	bánságok
	R	Szreberniki bánság
	X	Délvidék

Sokoró
	Forrás:  hun(343)kf(166-167)
	T	Sokoróalja
	X	Győr vármegye

Sokoróalja
	Forrás:  gyal(73.761)kf(166-167)
	T	Kisalföld
	P	Csanakfalu
		Csanakhegy
		Csikvánd
		Felpéc
		Gyarmat
		Gyirmót
		Gyömöre
		Győrszemere
		Kajár
		Kisbabot
		Kismórichida
		Kispéc
		Koroncó
		Ménfő
		Mérges
		Nagymórichida
		Ómalomsok
		Rábacsécsény
		Rábaszentmihály
		Rábaszentmiklós
		Sokoró
		Sokorópátka
		Szerecseny
		Tényőfalu
		Tényőhegy
		Tét
		Ujmalomsok
	X	Sokoróaljai járás

Sokoróaljai járás
	Forrás:  gyal(73)
	T	Győr vármegye
	X	Sokoróalja

Sokorópátka
	Forrás:  gyal(73)
	T	Győr vármegye
		Sokoróalja

Sokoto
	LV	Sokoto szövetségi állam
		Sokoto város

Sokoto szövetségi állam
	HV	Sokoto
	T	Nigéria
	P	Sokoto város

Sokoto város
	HV	Sokoto
	T	Sokoto szövetségi állam

Sololá megye
	T	Guatemala

Solor-szigetek
	T	Kis-Szunda-szigetek

Solothurn
	LV	Solothurn kanton
		Solothurn város

Solothurn kanton
	HV	Solothurn
	T	Svájc
	P	Solothurn város

Solothurn város
	HV	Solothurn
	T	Solothurn kanton

Solymos
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	L	Magyarsolymos

Sólyomtelke
	Forrás:  gyal(541)
	T	Kolozs vármegye
		Nádasmente
	X	mócok
		Nádasmenti járás

Somerset
	T	Délnyugat-Anglia

Somerset-alföld
	T	Angol-sziget

Somkútpataka
	Forrás:  gyal(132)
	T	Nagysomkúti járás
		Szatmár vármegye
	X	Kővár vidéke

Somló környéke
	Forrás:  kf(62)
	T	Bakonyalja

Somogy
	Forrás:  kf(138)
	H	Somogyország
		Somogyság
	T	Dunántúl
	P	Belső-Somogy
		Dráva mente
		Külső-Somogy
		Nagyberek
		Vízmente
		Zselicség
	X	Somogy vármegye

Somogy megye
	F	magyarországi megye
	T	Magyarország 1945(1949)-1983(1989) között
		Magyarország 1989-től
	P	Balatonberény
		Balatonboglár
		Balatonbozsok
		Balatonendréd
		Balatonfenyves
		Balatonföldvár
		Balatonkeresztúr
		Balatonkiliti
		Balatonlelle
		Balatonmáriafürdő
		Balatonőszöd
		Balatonszabadi
		Balatonszárszó
		Balatonszemes
		Balatonszentgyörgy
		Balatonszéplak
		Balatonújhely
		Balatonújlak
		Barcs
		Bélatelep
		Csurgó
		Darány
		Erdőcsokonya
		Fonyód
		Igal
		Kálmáncsa
		Kaposvár
		Kőröshegy
		Marcali
		Nagyatád
		Nagybajom
		Ordacsehi
		Patca
		Siófok
		Szántód
		Szenna helység
		Szilvásszentmárton
		Tab
		Zamárdi
		Zselickisfalud
	E	Somogy vármegye

Somogy vármegye
	Forrás:  gyal(763)
	T	Dunántúli kerület
		Magyarország 1876-1920 között
		Magyarország 1921-1938 között
		Magyarország 1938-1941(1944) között
	P	Barcs
		Csurgó
		Darány
		Erdőcsokonya
		Igal
		Kálmáncsa
		Marcali
		Nagyatád
		Nagybajom
		Patca
		Szenna helység
		Szilvásszentmárton
		Tab
		Zselickisfalud
	R	Somogy megye
	X	Belső-Somogy
		Dráva mente
		Dunántúl
		Külső-Somogy
		Rinya mente
		Somogy
		Vízmente
		Zselicség

Somogyország
	Forrás:  kf(167-168)
	L	Somogy

Somogyság
	Forrás:  kf(138)
	L	Somogy

Sona
	Forrás:  gyal(102.667)
	T	Nagy-Küküllő vármegye
		Nagysink szék

Sonderjylland
	L	Dél-Jütland

Sonnenhorn
	F	európai hegycsúcs
	T	Lepontini-Alpok
	X	Olaszország

Sonora
	T	Mexikó
	P	Hermosillo

Sonsonate megye
	T	Salvador

Sopianae
	T	Pannonia Inferior
	R	Pécs

Sopron
	Forrás:  gyal(194)
	F	szabad királyi város
	T	Győr-Moson-Sopron megye
		Győr-Sopron megye
		Sopron vármegye

Sopron vármegye
	Forrás:  gyal(764)
	T	Dunántúli kerület
		Magyarország 1876-1920 között
		Magyarország 1921-1938 között
		Magyarország 1938-1941(1944) között
	P	Babót
		Beled
		Csorna
		Farád
		Kapuvár
		Kisfalud
		Kismarton
		Mihályi
		Ruszt
		Sopron
		Szany
		Szil
		Szilsárkány
		Vitnyéd
	R	Győr-Sopron megye
	X	Dunántúl
		Fertő-vidék
		Hanság
		Rábaköz
		Sopron vármegyei nagyerdő

Sopron vármegyei nagyerdő
	Forrás:  kf(150-151)
	HV	Nagyerdő
	T	Kisalföld
	P	Alsószopor
		Bő
		Csapod
		Csepreg
		Felsőszopor
		Hövej
		Nemeskér
		Nemesládony
		Röjtökmuzsaly
		Sajtoskál
		Simaháza
	X	Sopron vármegye

Soproni-hegység
	F	magyarországi hegység
	T	Dunántúl

Sor-szigetek
	M:  A szigetcsoport 11 tagjából 3 az USA-hoz tartozik, 8 Kiribatihoz, s ezekből a felsorolt három lakott
	T	Kiribati
	P	Kiritimati
		Tabuaeran
		Teraina

Sorachi
	T	Hokkaido-sziget

Soroksári-Duna
	H	Ráckevei-Duna
	F	Közép-Duna

sós-sivatag
	H	Sott
	F	sivatag
	A	Kavír-sivatag

Sóstavak
	H	Salt Lakes
	F	ausztráliai tó

Sotavento kerület
	T	Zöld-foki Köztársaság
	P	Brava-sziget
		Fogo-sziget
		Maio-sziget
		Santiago-sziget

Sott
	L	sós-sivatag

South Australia
	H	Dél-Ausztrália
	T	ausztráliai közigazgatási rendszer
	P	Adelaide

South Carolina szövetségi állam
	H	Dél-Carolina
	T	Egyesült Államok
	P	Columbia város

South Dakota szövetségi állam
	H	Dél-Dakota
	T	Egyesült Államok
	P	Pierre

Southland tartomány
	T	Déli-sziget

Sóvárad
	Forrás:  kf(168)
	T	Maros-Torda vármegye
		Sóvidék

Sóvidék
	Forrás:  kf(168)
	T	Székelyföld
	P	Alsósófalva
		Atyha
		Felsősófalva
		Korond
		Parajd
		Sóvárad
		Szováta
	X	Maros-Torda vármegye
		Udvarhely vármegye

Soya
	T	Hokkaido-sziget

Södermanland
	T	Svealand

Söjtör
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Sövényfalva
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	T	Kis-Küküllő mente
		Kis-Küküllő vármegye

Sövénység
	Forrás:  gyal(101.586)
	T	Kőhalom szék
		Nagy-Küküllő vármegye

Spanyol Királyság
	T	középkori Hispánia
	R	Spanyolország
	E	Aragon Királyság
		Granadai Királyság
		Kasztíliai Királyság
		Leoni Királyság
		Navarrai Királyság

Spanyol Szahara
	R	Nyugat-Szahara

Spanyol-Mezeta
	M:  Az Ibériai-félsziget nagy, belső fennsíkja, s egyben a félsziget legidősebb, legbonyolultabb geológiai formációja peremhegységeivel együtt
	HV	Mezeta
	F	tektonikus fennsík
	T	Pireneusi-félsziget
		Variszkuszi-hegységrendszer
	P	Extremadura-medence
		Ó-kasztíliai medence
		Új-kasztíliai medence

Spanyolország
	F	dél-európai állam
	P	Andalúzia
		Aragónia autonóm körzet
		Asturia autonóm körzet
		Baleár-szigetek
		Baszk tartományok
		Extremadura autonóm körzet
		Galícia autonóm körzet
		Kanári-szigetek
		Kantábria
		Katalónia
		León autonóm körzet
		Murcia autonóm körzet
		Navarra autonóm körzet
		Ó-Kasztília autonóm körzet
		Új-Kasztília autonóm körzet
		Valencia autonóm körzet
	E	Spanyol Királyság
	X	Andorra
		Gibraltár
		hispanológia
		Mulhacén
		Pico de Aneto

Sparta
	T	Laconia

Spitzbergák
	L	Svalbard

Splügen-hágó
	F	alpesi hágó

Springfield
	T	Illinois szövetségi állam

Srí Lanka
	M:  Államformája demokratikus szocialista köztársaság.   Közigazgatási beosztás: 24 körzet (district)
	H	Lanka
		Serendib
		Taprobane
	HV	Ceylon
	F	dél-ázsiai állam
	P	Colombo
	X	Ceylon szigete

Srinagar
	T	Dzsamu és Kasmír

St. George`s
	F	főváros
	T	Grenada

St. John`s, Antigua
	F	főváros
	T	Antigua

St. John`s, New Foundl.
	T	Newfoundland

St. Paul
	T	Minnesota szövetségi állam

St.-Clair-tó
	F	észak-amerikai tó
	X	Kanada

St.-Jean-tó
	F	észak-amerikai tó
	X	Kanada

Staffa-sziget
	T	Belső-Hebridák
	P	Fingal-barlang

Staffordshire
	T	Welsh Marshes és Közép-Anglia nyugati része

Stájer-Alpok
	T	Központi-Alpok

Stájerlakanina
	Forrás:  gyal(355)
	T	Krassó-Szörény vármegye
	X	bányaváros

Stájerország
	M:  Stiria
	L	Steiermark

Stans
	T	Nidwalden félkanton

Starkenburg
	M:  1803-1937 között Hessen tartománya
	T	Hessen-Darmstadt

Steiermark
	H	Stájerország
	T	Ausztria

Stelvio-hágó
	F	alpesi hágó

Stewart-szigetek
	T	Új-Zéland

Stirling
	T	Közép-Skócia déli része

Stockholm
	F	főváros
	T	Svealand

Stoósz
	Forrás:  gyal(793)rnl17(532)
	F	szepesi bányaváros
	T	Szepes vármegye
	X	bányaváros

Stromboli
	T	Lipari-szigetek

Strong Island
	L	Kosrae

Stúrovo
	T	Kelet-Szlovákia
	E	Párkány

Stuttgart
	T	Baden-Württemberg

Suceava megye
	T	Moldva
		Románia
	E	Bukovina

Suchitepéquez megye
	T	Guatemala

Sucre
	F	főváros
	T	Andok vidéke

Sucre szövetségi állam
	T	Venezuela
	P	Cumaná

suevok területe
	L	szvévek területe

Suffolk
	T	Kelet-Anglia

Sugovica
	L	Kamarás-Duna

Sulinai-ág
	T	Duna-delta

Sulu
	LV	Sulu-szigetek
		Sulu-szigeteki tartomány

Sulu-szigetek
	HV	Sulu
	T	Philippines

Sulu-szigeteki tartomány
	HV	Sulu
	T	Fülöp-szigetek

Sulu-tenger
	T	Ausztrál-ázsiai-földközi-tenger

Sumava
	F	Cseh-Morva-medencei peremhegység

Sumba-sziget
	T	Sumbawa-szigetek

Sumbava-sziget
	T	Sumbawa-szigetek

Sumbawa-szigetek
	T	Kis-Szunda-szigetek
	P	Flores-sziget
		Komodo-sziget
		Sumba-sziget
		Sumbava-sziget

Sumer
	LV	Sumer Birodalom
		Sumer tartomány

Sumer Birodalom
	M:  Kr. e. 3000-1720 között Mezopotámia déli részén. A Sumer Birodalom virágkora Kr. e. 2300-2000 közöttre tehető
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Ókori lexikon
	HV	Sumer
	F	ókori állam
	R	Óbabiloni Birodalom

Sumer tartomány
	HV	Sumer
	T	Babiloni Birodalom

Suomenselkä
	T	Finn-tönk

Suriname
	M:  Suriname Köztársaság
	H	Holland Guayana
	F	dél-amerikai állam
	P	Brokopondo körzet
		Commewijne körzet
		Coronie körzet
		Marowijne körzet
		Nickerie körzet
		Para körzet
		Paramaribo
		Saramacca körzet
		Suriname körzet
	X	Francia Guayana
		Guayana

Suriname körzet
	T	Suriname

Surrey
	T	Délkelet-Anglia

Surtsey
	F	észak-európai sziget
	T	Izland

Susa
	T	Susiana satrapia

Susak
	F	adriai-tengeri sziget
	T	Horvátország

Susiana
	F	Medeo-Perzsia
	X	Susiana satrapia

Susiana satrapia
	T	Perzsa Birodalom
	P	Susa
	E	Elam
	X	Susiana

Susquehanna
	F	észak-amerikai folyó
	X	Atlanti-óceán

Sussex
	T	Délkelet-Anglia

Sutherland
	T	Észak-Skócia

Suva
	F	főváros
	T	Fidzsi-szigetek

Sülye
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	L	Magyarsülye

SÜMEG
	T	Zala megye

Sváb Hercegség
	M:  A Német Királyság egyik törzshercegsége, mely a Vogézektől a Lech-folyóig terjedt, 919-1080 között állt fenn, utána kisebb egységekre bomlott
	Forrás:  Brockhaus Encyclopädia, Britannica Hung.
	F	német történelmi államok
	E	alemannok területe
	X	svábok

Sváb-frank-lépcsővidék
	F	Német-középhegyvidék

Svájc
	F	közép-európai állam
	P	Aargau
		Appenzell kanton
		Basel kanton
		Bern kanton
		Fribourg kanton
		Geneve kanton
		Glarus kanton
		Graubünden
		Luzern kanton
		Neuchatel kanton
		Sankt Gallen kanton
		Schaffhausen kanton
		Schwyz kanton
		Solothurn kanton
		Svájci Jura
		Thurgau
		Ticino
		Unterwalden
		Uri
		Valais
		Vaud
		Zug kanton
		Zürich kanton
	X	Aletsch-gleccser
		Boden-tó
		Dom
		Dufourspitze
		Finsteraarhorn
		Fluchthorn
		Jungfrau
		Léman-tó
		Matterhorn
		Piz Bernina
		Weisshorn

Svájci Jura
	F	Jura-hegység
	T	Svájc
	P	Delémont

Svalbard
	H	Jan Mayen
		Spitzbergák
	F	észak-európai sziget
	T	Norvégia
	X	Arktisz
		Skandináv-félsziget

Svaziföld
	L	Szvaziföld

Svealand
	T	Svédország
	P	Dalarne
		Närke
		Södermanland
		Stockholm
		Uppland
		Värmland
		Västmanland

Svéd-tönk
	F	észak-európai természeti táj
	P	Közép-Svéd-alföld
		Norrland
		Skane-félsziget
		Smaland

Svedlér
	Forrás:  gyal(793)rnl17(532)
	F	szepesi bányaváros
	T	Szepes vármegye
	X	bányaváros

Svédország
	M:  Államformája alkotmányos monarchia. Közigazgatási beosztás: 24 megye (län)
	F	skandináv állam
	P	Götaland
		Norrland
		Svealand
	X	Maelaren
		Vaenem
		Vaettern

svévek területe
	L	szvévek területe

Swaziland
	L	Szvaziföld

Sydney
	T	New South Wales

Sylvania
	Forrás:  gyal(797)
	L	Szilágyság

Syria
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Ókori lexikon, Haag Bibliai lexikon
	A	Coelesyria
		ókori Syria
		Syria Mesopotamiae
		Syria Palaestina
		Syria Phoeniceae
		Syria Prima
		Syria provincia
		Syria Secunda
		Syria Superior
	R	Szíria

Syria Coele
	L	Coelesyria

Syria Inferior
	L	Coelesyria

Syria Mesopotamiae
	M:  Csak a perzsa uralom alatt használt név a mezopotámiai terület megkülönböztetésére Coelesyriától.
	Forrás:  Haag Bibliai lexikon
	F	Syria

Syria Palaestina
	M:  Hadrianus alatt használatos név a két terület együttes megnevezésére.
	F	Palesztina
		Syria

Syria Phoeniceae
	M:  Septimus Severus idején a Syriához csatolt Főnicia megnevezése
	F	Főnícia
		Syria
	R	Phoenicia Maritima

Syria Prima
	M:  Diocletianus 4. sz-i közigazgatási reformja idején létrehozott egység Felső-Szíriában
	F	Syria
	E	Syria Superior

Syria provincia
	M:  Syria történeti tájjal szemben hozzávetőleg már csak a mai Szíria területét jelentette
	F	Syria
	T	Római Birodalom
	P	Antiochia, Szíriai
		Coelesyria
		Syria Superior
	=	ókori Syria

Syria Secunda
	M:  5. sz-i közigazgatási reform idején létrehozott egység Felső-Szíriában
	F	Syria
	E	Syria Superior

Syria Superior
	F	Syria
	T	Syria provincia
	P	Apamene
		Cassiotis
		Chalcidice
		Chalybonitis
		Commagene
		Cyrrhestice
		Laodicene
		Palmyrene
		Pieria
		Seleucis
	R	Syria Prima
		Syria Secunda

szabad királyi bányaváros
	Forrás:  gyal(355)
	L	királyi bányaváros

szabad királyi város
	M:  Eredetileg a király földesúri hatalma alatt állottak (királyi városok). Később felszabadulva már csak a király közhatalma (védelme) alatt állottak. Szabad királyi városként az országgyűlésben a fő- és köznemesi rend után következtek
	Forrás:  gyal(194)
	F	kiváltságos kerület
	A	Arad
		Bakabánya
		Bártfa
		Bazin
		Bélabánya
		Besztercebánya
		Breznóbánya
		Buda
		Eperjes
		Erzsébetváros
		Esztergom
		Felpéc
		Felsőbánya
		Győr
		Gyulafehérvár
		Kassa
		Késmárk
		Kismarton
		Kisszeben
		Kolozsvár
		Komárom
		Korpona
		Körmöcbánya
		Kőszeg
		Libetbánya
		Lőcse
		Marosvásárhely
		Modor
		Nagybánya
		Nagyszombat
		Pécs
		Pest
		Pozsony
		Ruszt
		Selmecbánya
		Sopron
		Szabadka
		Szakolca
		Szamosújvár
		Szatmárnémeti
		Szeged
		Székesfehérvár
		Szentgyörgy
		Temesvár
		Trencsén
		Újbánya
		Újvidék
		Zólyom
		Zombor

Szabadka
	Forrás:  gyal(194)
	F	szabad királyi város
	T	Bács-Bodrog vármegye

Szabadszállás
	Forrás:  gyal(534-535)
	T	Kiskunság

Szabadszentkirály
	Forrás:  kf(57-58)
	HV	Szentkirály
	T	Aljvidék
		Baranya vármegye

Szabófalva
	Forrás:  kf(149)kok(33)
	T	Román vidéke

Szabolcs és Ung k. e. e. vármegye
	M:  A k. e. e. rövidítés feloldása: közigazgatásilag egyelőre egyesített
	Forrás:  gyal(205-208)
	T	Magyarország 1921-1938 között
	R	Szabolcs-Szatmár megye
	E	Szabolcs vármegye
		Ung vármegye

Szabolcs vármegye
	Forrás:  gyal(773)
	T	Magyarország 1876-1920 között
		Magyarország 1938-1941(1944) között
		Tiszántúli kerület
	P	Ajak helység
		Báj
		Beszterec
		Buj
		Büdszentmihály
		Demecser
		Dombrád
		Döge
		Fényeslitke
		Gáva
		Gégény
		Ibrány
		Kék
		Kékcse
		Kemecse
		Kenézlő
		Kisvárda
		Komoró
		Kótaj
		Nagyhalász
		Nyírbátor
		Nyirbogdány
		Nyíregyháza
		Nyírmártonfalva
		Ontelek
		Paszab
		Pátroha
		Polgár
		Prügy
		Rétközberencs
		Rozsály
		Szabolcsveresmart
		Tiszabercel
		Tiszakanyár
		Tiszaladány
		Tiszarád
		Tuzsér
		Újfehértó
		Vasmegyer
		Vencsellő
		Viss
		Zalkod
	R	Szabolcs és Ung k. e. e. vármegye
	X	Bodrogköz
		Bodrogzug
		Nyírség
		Rétköz
		szabolcsi Tiszahát
		Taktaköz
		Tiszántúl

Szabolcs-Szatmár megye
	Forrás:  gyal(210-226)
	T	Magyarország 1945(1949)-1983(1989) között
	R	Szabolcs-Szatmár-Bereg megye
	E	Szabolcs és Ung k. e. e. vármegye

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye
	F	magyarországi megye
	T	Magyarország 1989-től
	P	Csaroda
		Kisvárda
		Máriapócs
		Mátészalka
		Nyírbátor
		Nyíregyháza
		Tákos
		Tarpa
		Vámosatya
		Záhony
	E	Szabolcs-Szatmár megye

szabolcsi Tiszahát
	M:  A Tisza balpartja Tiszaeszlár és Polgár között
	Forrás:  kf(185)
	HV	Tiszahát
	T	Tiszántúl
	X	Szabolcs vármegye

Szabolcsveresmart
	Forrás:  ROM(58)
	T	Rétköz
		Szabolcs vármegye

Szahalin
	LV	Szahalin terület
		Szahalin-öböl
		Szahalin-sziget

Szahalin terület
	HV	Szahalin
	T	Orosz Távol-Kelet közigazgatási egység
	P	Kuril-szigetek
		Szahalin-sziget

Szahalin-öböl
	HV	Szahalin
	F	tengeröböl
	T	Ohotszki-tenger

Szahalin-sziget
	HV	Szahalin
	F	ázsiai sziget
	T	Szahalin terület

Szahara
	F	afrikai természeti táj
		trópusi sivatag
	P	Kattara-mélyföld
		Kelet-Szahara
		Közép-Szahara
		Nílus-völgy
		Nyugat-Szahara vidék
		Szahara földközi-tengeri szegélye
		szahara-vidéki hegység

Szahara földközi-tengeri szegélye
	M:  Közép- és kelet-szahara tengerparti része
	F	észak-afrikai természeti táj
	T	Szahara
	P	Keleti-Erg
		Líbiai-sivatag

szahara-vidéki hegység
	F	afrikai hegység
	A	Ahaggar
		Air-hegység
		Tassili N`ajjer
		Tibeszti-hegység
	T	Szahara

Szaharai-Atlasz
	T	Atlasz-hegység

Szajan-hegység
	F	belső-ázsiai hegység

Szajna
	F	európai folyó
	X	La Manche

Szakadát
	Forrás:  kf(81)
	L	Oltszakadát

Szakállasfalva
	Forrás:  gyal(132)
	T	Nagysomkúti járás
		Szatmár vármegye
	X	Kővár vidéke

Szakasz falu
	Forrás:  gyal(130)kf(134)
	HV	szakasz
	T	Krasznaköz
		Szatmár vármegye

Szakmár
	Forrás:  hun(169-170)kf(122-123)
	T	kalocsai Sárköz
		Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye

Szaknyér
	Forrás:  gyal(698)kf(155-156)
	T	Alsóőrség
		Vas vármegye

Szakolca
	Forrás:  gyal(194)
	F	szabad királyi város
	T	Nyitra vármegye

Szala vármegye
	Forrás:  gyal(191)
	L	Zala vármegye

Szalakusz
	Forrás:  kf(195-196)
	T	Nyitra vármegye
		Zoborvidék

Szalánci-hegység
	L	Slaneci-hegység

Szalárd
	Forrás:  gyal(506)kf(115)
	T	Bihar vármegye
		bihari Hegyköz

Szalaság
	Forrás:  kf(168)
	T	Dunántúl
	X	Zala vármegye

szali frankok területe
	M:  Gallia provincia északi része
	F	frankok területe

Szaloniki
	L	Thesszaloniki

Szalven
	L	Salween

Szamaria
	LV	Szamaria tartomány
		Szamaria város

Szamaria tartomány
	HV	Szamaria
	T	Palesztina
	P	Bétel
		Caesarea Maritima
		Sichem
		Silo
		Szamaria város

Szamaria város
	HV	Szamaria
	T	Szamaria tartomány

Szamarkand
	T	Üzbegisztán
	E	Maracanda

Szamoa
	M:  Nyugat-szamoai Független Állam. Az 1997-es alkotmánymódosítás változtatta meg a nevét
	H	Nyugat-Szamoa
	F	polinéziai állam
	T	Szamoai-szigetek
	X	Amerikai Szamoa

Szamoai-szigetek
	F	polinéziai sziget
	P	Amerikai Szamoa
		Szamoa

Szamojed-tundra
	F	Kelet-európai hátság

Szamos
	F	magyarországi folyó
	R	Tisza
	E	Kis-Szamos
		Nagy-Szamos

Szamos mente
	Forrás:  kf(169)
	F	erdélyi történeti-néprajzi táj
	P	Kis-Szamos mente
		Nagy-Szamos mente
	X	Szolnok-Doboka vármegye

Szamosardó
	Forrás:  kszn(6-7)
	H	Ardó
	T	Szilágy vármegye
		Tövishát

Szamosfericse
	Forrás:  gyal(132)
	T	Nagysomkúti járás
		Szatmár vármegye
	X	Kővár vidéke

Szamoshát
	Forrás:  kf(168)
	T	Szamosköz
	P	szatmári Sárköz
	X	Szatmár vármegye

Szamosköz
	Forrás:  kf(168-169)
	T	Tiszántúl
	P	Szamoshát
		szatmári Erdőhát
		szatmári Tiszahát
		Túrhát
	X	Szatmár vármegye

Szamoslukácsi
	Forrás:  gyal(132)
	T	Nagysomkúti járás
		Szatmár vármegye
	X	Kővár vidéke

Szamostölgyes
	Forrás:  gyal(132)
	HV	tölgyes
	T	Nagysomkúti járás
		Szatmár vármegye
	X	Kővár vidéke

Szamosújlak
	Forrás:  kszn(6-7)
	L	Szilágyújlak

Szamosújvár
	Forrás:  gyal(194)
	F	szabad királyi város
	T	Szolnok-Doboka vármegye

Szanaa
	L	San`a`

Szancsal
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	T	Kis-Küküllő mente
		Kis-Küküllő vármegye

Szántód
	T	Somogy megye

Szantorin
	L	Thíra

Szany
	Forrás:  gyal(728)hun(351)
	T	Rábaköz
		Sopron vármegye

Szappanpataka
	Forrás:  gyal(132)
	T	Nagysomkúti járás
		Szatmár vármegye
	X	Kővár vidéke

Szaranszk
	T	Mordvinföld

Szaratov terület
	T	Középső- és Alsó-Volga-vidék

szárazföld
	A	földrész
		Kontinens
		lakatlan terület
		lakott terület
		partvidék
		sziget
		termékeny terület
		terméketlen terület
	T	földfelszín
	P	állóvíz
		félsziget
		folyami sziget
		folyóvíz
		Földcsúcs
		földfelszíni árok
		földfelszíni medence
		földnyelv
		földszoros
		hegységrendszer
		jéglakkolit
		kontinentális talapzat
		ókori történeti táj
		part
		partfok
		síkság
		tavi sziget
		természeti táj

SZÁRAZFÖLDI CSATORNA
	M:  Öntözésre, hajózásra, vízelvezetésra szolgáló mesterséges viziút
	F	Vízcsatorna
	A	Duna-Tisza-csatorna
		Duna-völgyi-főcsatorna
		Hansági-főcsatorna
		Keleti-főcsatorna
		Rajna-Majna-Duna-csatorna
		Vaskapu-csatorna
		Volga-Don-csatorna

szárazföldi jégtakaró
	M:  A sarkvidékeken és a magashegységekben találhatók
	F	jégtakaró
	A	antarktiszi jégtakaró
		grönlandi jégtakaró
		izlandi jégtakaró

Szárazvölgy
	Forrás:  kf(78)
	T	Cserehát

Szardínia
	LV	Szardínia régió
		Szardínia-sziget

Szardínia régió
	H	Sardegna regio
	HV	Szardínia
	T	Olaszország
	X	Szardínia-sziget

Szardínia-sziget
	HV	Szardínia
	F	dél-európai sziget
	T	olasz szigetek
	P	Campidano-alföld
		Délnyugati-hegyvidék
		Kelet-szardíniai-hegyvidék
	X	Szardínia régió

Szárhegy
	Forrás:  tm(26-27)
	H	Gyergyószárhegy
	T	Csík vármegye
		Gyergyó

Szasszanida Birodalom
	L	Sassanida Birodalom

Szász Hercegség
	M:  A 9-13. század között a szász területek hercegséget alkottak
	Forrás:  Brockhaus Encyclopädie, Britannica Hung.
	L	Szászország

Szász Hercegségek
	M:  Történelmi államocskák Németország keleti-középső részén
	Forrás:  Brockhaus Encyclopädie, Britannica Hung.
	H	Ernestin Hercegségek
	F	német történelmi államok
	A	Szász-Altenburg Hercegség
		Szász-Koburg-Gotha Hercegség
		Szász-Meiningen-Hildburghausen Hercegség
		Szász-Weimar-Eisenach Nagyhercegség

Szász Királyság
	M:  1806-1918 között királyság volt
	Forrás:  Brockhaus Encyclopädie, Britannica Hung.
	L	Szászország

Szász Választófejedelemség
	M:  A 13. századtól a napóleoni háborúkig választófejedelemség volt
	Forrás:  Brockhaus Encyclopädie, Britannica Hung.
	L	Szászország

Szász-Altenburg Hercegség
	Forrás:  Brockhaus Encyclopädie, Britannica Hung.
	F	Szász Hercegségek
	T	türingiai államok

Szász-Anhalt
	Forrás:  Brockhaus Encyclopädie, Britannica Hung.
	L	Sachsen-Anhalt

Szász-hegyvidék
	F	Német-középhegyvidék

Szász-Koburg-Gotha Hercegség
	Forrás:  Brockhaus Encyclopädie, Britannica Hung.
	F	Szász Hercegségek
	T	türingiai államok

Szász-Meiningen-Hildburghausen Hercegség
	Forrás:  Brockhaus Encyclopädie, Britannica Hung.
	F	Szász Hercegségek
	T	türingiai államok

Szász-Weimar-Eisenach Nagyhercegség
	Forrás:  Brockhaus Encyclopädie, Britannica Hung.
	F	Szász Hercegségek
	T	türingiai államok

Szászánida Birodalom
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Ókori lexikon
	L	Sassanida Birodalom

Szászapátfalva
	Forrás:  gyal(780)
	T	Nagy-Küküllő vármegye
		Szeben szék

Szászbuda
	Forrás:  gyal(101.586)
	T	Kőhalom szék
		Nagy-Küküllő vármegye

Szászfehéregyháza
	Forrás:  gyal(101.586)
	T	Kőhalom szék
		Nagy-Küküllő vármegye

Szászföld
	L	Királyföld

Szászház
	Forrás:  gyal(134.839)
	T	Szeben vármegye
		Újegyház szék

Szászhermány
	Forrás:  gyal(357)
	T	Barcaság
		Brassó vármegye

Szaszik-Köl
	F	ázsiai tó
	X	Kazahsztán

Szászkabánya
	Forrás:  gyal(355)
	T	Krassó-Szörény vármegye
	X	bányaváros

Szászkeresztúr
	Forrás:  gyal(780)
	T	Nagy-Küküllő vármegye
		Szeben szék

Szászmagyarós
	Forrás:  gyal(357)
	T	Barcaság
		Brassó vármegye

Szászok földje
	L	Királyföld

szászok területe
	M:  Germán törzsekből alakult népcsoport területei. Kezdetben az Elbától északra. Egy részük (angolszászok) Britanniába vonult, nagyobb részük Dél-Németországban telepedett meg
	F	germánok területe
	X	szász törzsek
	=	Királyföld

Szászország
	M:  A német történelemben több terület neve volt Szászország. 1180 előtt az Elba alsó folyásától délre elterülő régió, 1180-1423 között az Elba mentén két távol eső terület, 1423-1952 között az Alsó-Elba-vidéket is magába foglaló közép-németországi terület.
	Forrás:  Brockhaus Encyclopädie, Britannica Hung.
	H	Szász Hercegség
		Szász Királyság
		Szász Választófejedelemség
	F	német történelmi államok
	R	Sachsen

Szászország tartomány
	M:  A bécsi kongresszus (18154/15) által Szászországból Poroszországnak ítélt rész neve
	Forrás:  Brockhaus Encyclopädie, Britannica Hung.
	F	német történelmi államok
	T	Poroszország

Szászsebes szék
	Forrás:  hun(658)gyal(559)
	T	Unterwald

Szásztyukos
	Forrás:  gyal(101.586)
	T	Kőhalom szék
		Nagy-Küküllő vármegye

Szászváros
	Forrás:  hun(817-821)kf(120-121)
	T	Hunyad
		Hunyad vármegye

Szászváros szék
	Forrás:  hun(658)gyal(559)
	T	Unterwald

Szászveresmart
	Forrás:  gyal(357)
	T	Barcaság
		Brassó vármegye

Szászvolkány
	Forrás:  gyal(357)
	T	Barcaság
		Brassó vármegye

Szata
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Szatmár vármegye
	Forrás:  gyal(780)
	T	Magyarország 1876-1920 között
		Magyarország 1938-1941(1944) között
		Tiszántúli kerület
	P	Alsóboldád
		Alsóhomoród
		Avasfelsőfalu
		Avaslekence
		Avasújfalu
		Avasújváros
		Béltekhodos
		Berkeszpataka
		Bikszád
		Botpalád
		Bucsonfalva
		Bujánháza
		Bükkszoldobágy
		Csolt
		Dánfalva
		Dobra
		Durusz
		Erdőd
		Fehérszék
		Felsőbánya
		Felsőboldád
		Felsőhomoród
		Géres
		Gyökeres
		Gyöngy
		Hagymáslápos
		Hávord
		Hirip
		Ivácskó
		Jávorfalu
		Jeder
		Jóháza
		Kányaháza
		Karuly
		Királydaróc
		Kisbozinta
		Kisfentős
		Kispalád
		Kisszokond
		Kolcér
		Koltó
		Komorzán
		Kovás
		Kőszegremete
		Kőváralja
		Kővárgara
		Kővárhosszúfalu
		Kővárkölcse
		Kővárremete
		Középhomoród
		Krasznabéltek
		Krasznasándorfalu
		Krasznaterebes
		Lajosvölgy
		Laphegy
		Magosfalu
		Magyarberkesz
		Meddes
		Mózesfalu
		Nagybánya
		Nagybozinta
		Nagyfentős
		Nagykörtvélyes
		Nagymadarász
		Nagynyires
		Nagypalád
		Nagysomkut
		Nagyszokond
		Nántü
		Oláhgyürüs
		Oroszfalva
		Pácafalu
		Piskáros
		Pribékfalva
		Pusztafentős
		Pusztahidegkút
		Rákosterebes
		Ráksa
		Résztelek
		Rózsapallag
		Sárköz község
		Somkútpataka
		Szakállasfalva
		Szakasz falu
		Szamosfericse
		Szamoslukácsi
		Szamostölgyes
		Szappanpataka
		Szatmárnémeti
		Szinfalu
		Szinyérváralja
		Tartolc
		Terep község
		Törökfalu
		Túrterebes
		Turvékonya
		Vámfalu
	R	Satu Mare megye
	X	Avas
		Ecsedi-láp
		Érmellék
		Krasznaköz
		Nagysomkúti járás
		Szamoshát
		Szamosköz
		szatmári Erdőhát
		szatmári Sárköz
		szatmári Tiszahát
		Tiszántúl
		Túrhát

Szatmár-Ugocsa és Bereg k. e. e. vármegye
	M:  A k.e.e. rövidítés feloldása: közigazgatásilag egyelőre egyesített
	Forrás:  gyal(205-208)
	T	Magyarország 1921-1938 között

szatmári Erdőhát
	Forrás:  kf(92)
	HV	Erdőhát
	T	Szamosköz
	X	Szatmár vármegye

szatmári Sárköz
	Forrás:  hun(206)kf(164)
	HV	Sárköz
	T	Szamoshát
		Túrhát
	P	Sárköz község
		Szinyérváralja
		Túrterebes
	X	Szatmár vármegye

szatmári Tiszahát
	M:  a Tisza balpartja Tiszabecstől Vásárosnaményig
	Forrás:  kf(185)
	HV	Tiszahát
	T	Szamosköz
	X	Szatmár vármegye

Szatmárnémeti
	Forrás:  gyal(194)
	F	szabad királyi város
	T	Szatmár vármegye

Szatta
	Forrás:  gyal(482.698)
	T	Alsóőrség
		Vas vármegye

Szaud-Arábia
	M:  Államformája monarchia.  Közigazgatási beosztás: 18 tartomány (provincia)
	H	Ruhaimija semleges terület
		Ruhaymia
	F	közel-keleti állam
	P	Rijád

Száva
	R	Duna

Száva-medence
	T	Dráva-Száva-vidék

szavanna
	M:  A trópusok füves pusztáinak az elnevezése
	F	flóra
		táj
		trópusi füves puszta
	X	gyep
		sivatag

Százhalom
	Forrás:  gyal(102.667)
	T	Nagy-Küküllő vármegye
		Nagysink szék

Szczecini vajdaság
	T	Lengyelország

Szeben
	LV	Nagyszeben
		Szeben szék
		Szeben vármegye
		Szeben-folyó

SZEBEN SZÉK
	Forrás:  hun(658)gyal(780)
	HV	Szeben
	T	Altland
	P	Bolhács
		Földvár (1)
		Hortobágyfalva
		Kerc
		Kisekemező
		Kolun
		Mese helység
		Miklóstelke
		Nagyekemező
		Szászapátfalva
		Szászkeresztúr
		Szelistye fiókszék
		Talmácsi uradalom
		Zsidve
	X	erdélyi szászok

Szeben vármegye
	Forrás:  hun(659)gyal(780)
	HV	Szeben
	T	Erdély 1876-1920 között
		Magyarország 1876-1920 között
	P	Alcina
		Bendorf
		Cikendál
		Climboka
		Guraró
		Hóföld
		Holomány
		Hortobágyfalva
		Illenbák
		Kürpöd
		Márpod
		Nagyszeben
		Oltszakadát
		Szászház
		Szebengálos
		Szelistye
		Szelistyei járás
		Szentjánoshegy
		Szibiel
		Újegyház
		Újegyházi járás
		Vále
		Vurpód
	R	Sibiu megye
	X	Dél-Erdély
		Hortobágy völgye

Szeben-folyó
	HV	Szeben
	R	Olt
	E	szebeni Hortobágy-folyó

Szebengálos
	Forrás:  gyal(780)
	T	Szeben vármegye
		Szelistye fiókszék

szebeni Hortobágy
	L	Hortobágy völgye

szebeni Hortobágy-folyó
	M:  Az Oltba ömlő Szeben-folyó baloldali mellékfolyója
	HV	Hortobágy
	R	Szeben-folyó
	X	Hortobágy völgye

Szebeni-havasok
	F	Déli-Kárpátok

Szécsisziget
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Szecsuan tartomány
	L	Sichuan tartomány

Szeged
	Forrás:  gyal(194)
	F	szabad királyi város
	T	Csongrád megye
		Csongrád vármegye

Szék
	M:  Szék falu
	Forrás:  kf(145-146)
	T	erdélyi Mezőség
		Szolnok-Doboka vármegye

Székelydálya
	M:  A középkorban "Dálla".
	T	Homoród mente
		Udvarhely vármegye

Székelyek földje
	L	Székelyföld

Székelyföld
	Forrás:  gyal(783-784)
	H	Székelyek földje
		Terra siculorum
	F	erdélyi történeti-néprajzi táj
	P	Csík
		Erdővidék
		Gyergyó
		Gyimes
		Homoród mente
		Keresztesmező
		Kézdiszéki Szentföld
		Küküllő mente
		Nyárád mente
		Nyikó mente
		Sóvidék
		Szépmező
	X	Székelyföld 1876-1920 között
		Székelyföld 1876-ig

Székelyföld 1876-1920 között
	M:  1876-tól a székek közigazgatási szerepét átveszik a belőlük szervezett vármegyék. A fiúszékek többnyire járásként funkcionálnak tovább
	Forrás:  hun(658)gyal(784)
	P	Csík vármegye
		Háromszék vármegye
		Maros-Torda vármegye
		Torda-Aranyos vármegye
		Udvarhely vármegye
	E	Székelyföld 1876-ig
	X	Erdély 1876-1920 között
		székelyek
		Székelyföld

Székelyföld 1876-ig
	M:  a közig. egység 1876-ig a "szék"
	Forrás:  hun(658)gyal(784)
	T	Erdély 1876-ig
	P	Aranyosszék
		Csíkszék
		Háromszék
		Marosszék
		Udvarhelyszék
	R	Székelyföld 1876-1920 között
	X	székelyek
		Székelyföld

Székelyföldi Partium
	Forrás:  kf(159)
	T	Udvarhelyszék

Székelyhíd
	Forrás:  gyal(441)kf(93)
	T	Bihar vármegye
		Székelyhidi járás

Székelyhidi járás
	Forrás:  gyal(441)kf(93)
	T	Érmellék
	P	Bihardiószeg
		Székelyhíd

Székelyjó
	Forrás:  gyal(541)
	T	Felszeg
		Kolozs vármegye
	X	Bánffyhunyadi járás
		mócok

Székelykeve
	Forrás:  kf(53)
	T	Torontál vármegye
	X	aldunai székelyek

Székelyzsombor
	Forrás:  gyal(101.586)
	T	Kőhalom szék
		Udvarhely vármegye

Székesfehérvár
	Forrás:  gyal(194)
	F	szabad királyi város
	T	Fejér megye
		Fejér vármegye

Szekszárd
	T	Tolna megye

Szekszárdi dombság
	F	dombság
	T	Dunántúl

Szelcsuk
	E	Ephesos

Szeldzsuk-török Szultánság
	M:  Mezopotámiára, Szíriára, Palesztinára és Iránra kiterjedő birodalom a 9-13. század között
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Ókori lexikon
	F	Arab Birodalom
	R	Oszmán-Török Birodalom
	E	Abbászida Kalifátus

Szeleukida Birodalom
	M:  Kr. e. 312-64 között önálló, aztán római provincia
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Ókori lexikon, Britannica Hung.
	F	ókori állam
	E	Hellén Birodalom

Szelevény
	Forrás:  kf(188)
	T	Jász-Nagykun-Szolnok vármegye
		Tiszazug

Szelistye
	Forrás:  gyal(780)
	T	Szeben vármegye
		Szelistye fiókszék

Szelistye fiókszék
	Forrás:  gyal(780)
	T	Szeben szék
	P	Guraró
		Szebengálos
		Szelistye
		Szibiel
		Vále
	R	Szelistyei járás
	X	erdélyi szászok

Szelistyei járás
	Forrás:  gyal(780)
	T	Szeben vármegye
	E	Szelistye fiókszék

Szenátorok provinciája
	L	Gallia Narbonensis

Szenc
	Forrás:  kf(141-142)
	T	Mátyusföld
		Pozsony vármegye

Szenegál
	M:  Szenegáli Köztársaság
	F	nyugat-afrikai állam
	P	Casamance tartomány
		Diourbel tartomány
		Folyóvidék tartomány
		Kelet-Szenegál tartomány
		Sine Saloum tartomány
		Thiés tartomány
		Zöld-fok tartomány

Szenegál-folyó
	F	afrikai folyó
	X	Atlanti-óceán

Szenegambiai-síkság
	T	Szudán-vidék

szenna
	H	cassia
	F	gyógynövény
		pillangósvirágú

Szenna helység
	Forrás:  kf(196)
	T	Somogy megye
		Somogy vármegye
		Zselicség

Szent Gotthárd-hágó
	F	alpesi hágó

Szent György-ág
	T	Duna-delta

Szent Ilona
	H	Saint Helena
	F	atlanti-óceáni afrikai sziget
		Nagy-Britannia külbirtoka
	P	Ascension
		Tristan da Cunha

Szent László vára
	M:  1427-ben épült a török kezébe került galambóci vár ellensúlyozására a Duna északi partján. 1525 után rom
	HV	Szentlászló
	X	Galambóc
		Újmoldova

Szent Lőrinc-folyó
	F	észak-amerikai folyó
	E	Ottawa-folyó
	X	Szent Lőrinc-öböl

Szent Lőrinc-folyó vidéke
	F	belső síkságok

Szent Lőrinc-öböl
	F	peremtenger
	T	Atlanti-óceán
	X	Szent Lőrinc-folyó

Szent sír
	M:  Jézus sírja a feltámadásig
	F	temetkezési hely
	T	bibliakutatás
		Jeruzsálem város

Szentadorján
	Forrás:  mhnt
	L	Lispeszentadorján

Szentandrás
	Forrás:  gyal(792.823)
	LV	Békészszentandrás
		Lándzsásötfalu
		Nemesszentandrás

Szentbenedek
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	LV	Garamszentbenedek
		Magyarszentbenedek

Szentendre
	T	Pest megye

Szentendrei-Duna
	F	Közép-Duna

Szentendrei-sziget
	H	Rozsd-sziget
		Váci-sziget
	F	dunai sziget
		magyarországi sziget

Szentföld
	M:  a Nyárád mente rk. falvait nevezi így tréfásan a protestáns lakosság
	Forrás:  kf(176-177)
	LV	Kézdiszéki Szentföld
		Marosszéki Szentföld
		Palesztina

Szentgyörgy
	Forrás:  gyal(194)
	H	Pozsonyszentgyörgy
	F	szabad királyi város
	T	Pozsony vármegye
		pozsonyi Hegyalja

Szentháromság, Maros-Torda vm.
	M:  Troita
	T	Maros-Torda vármegye
	=	Szentháromság

Szentistván
	Forrás:  gyal(789)
	T	Borsod vármegye
		Matyóföld

Szentjánoshegy
	Forrás:  gyal(134.839)
	T	Szeben vármegye
		Újegyház szék

Szentkereszt-hegység
	F	Lengyel-középhegyvidék

Szentkirály
	Forrás:  kszn(6-7)
	LV	Kalotaszentkirály
		Szabadszentkirály
		Szentkirály, Vas m.
		Szilágyszentkirály

Szentkirály, Vas m.
	HV	Szentkirály
	T	Vas megye

Szentkozmadombja
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Szentlászló
	LV	Pusztaszentlászló
		Szent László vára
		Szentlászló, Verőce vm.

Szentlászló, Verőce vm.
	M:  Laslovo
	Forrás:  kf(181)
	HV	Szentlászló
	T	Verőce vármegye
	X	szlavóniai magyarok

Szentlélek
	LV	Pilisszentlélek
		Spiritus Sanctus
		Szentlélek, Udv. vm.

Szentlélek, Udv. vm.
	M:  Bisericani
	HV	Szentlélek
	T	Nyikó mente

Szentliszló
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Szentlőrinc
	Forrás:  kf(57-58)
	T	Aljvidék
		Baranya vármegye

Szentmargitfalva
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Szentmárton
	LV	Dicsőszentmárton
		Homoródszentmárton
		Kunszentmárton
		Őriszentmárton
		Szentmárton, Baranya m.
		Szigetszentmárton
		Szilvásszentmárton

Szentmárton, Baranya m.
	Forrás:  gyal(691)kf(154-155)
	HV	Szentmárton
	T	Baranya vármegye
		Ormánság

Szentmihály
	Forrás:  gyal(494-495)hun(193)
	LV	Büdszentmihály
		Kerkaszentmihály
		Rábaszentmihály

Szentpéterfölde
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Szentpétervár terület
	T	Oroszország európai északnyugati része

Szentsimon
	Forrás:  hun(517)kf(67)
	T	Barkóság
		Gömör és Kishont vármegye

Szentszék
	L	Vatikán

Szepes
	Forrás:  gyal(792-793)
	L	Szepesség

Szepes vármegye
	Forrás:  gyal(793)
	T	Magyarország 1876-1920 között
		Tiszáninneni kerület
	P	Csütörtökhely
		Durand
		Felka
		Gnézda
		Gölnicbánya
		Igló
		Illésfalva
		Káposztafalva
		Késmárk
		Krompach
		Leibic
		Lőcse
		Lubló
		Marikóc
		Mathóc
		Ménhárd
		Merény
		Mühlenbach
		Nagyszalók
		Odorin
		Podolin
		Poprád
		Ruszkin
		Stoósz
		Svedlér
		Szepesbéla
		Szepesolaszi
		Szepesremete
		Szepesszombat
		Szomolnok
		Sztrázsa
		Váralja
		Wellbach
		Zsákóc
	E	Kis-Szepes vármegye
		Nagy-Szepes vármegye
	X	Felföld
		szepesi bányaváros
		Szepesi lándzsások kerülete
		szepesi város
		Szepesség

Szepesbéla
	Forrás:  gyal(194.792)
	H	Béla
	F	szepesi város
	T	Szepes vármegye

szepesi bányaváros
	Forrás:  gyal(194.792)
	A	Gölnicbánya
		Krompach
		Merény
		Stoósz
		Svedlér
		Szepesremete
		Szomolnok
	T	Nagy-Szepes vármegye
	X	felvidéki szászok
		gründlerek
		Szepes vármegye

Szepesi lándzsások kerülete
	M:  a név az Árpád-kori határőrvidékre utal
	Forrás:  gyal(792-793)
	HV	Kis vármegye
	T	Szepesség
	P	Ábrahámpikfalva
		Betlenfalva
		Csontfalu
		Edösfalva
		Farkasfalva
		Gánfalva
		Lándzsásötfalu
		Mahálfalva
		Ószelec
		Szepesmátyásfalva
	X	Kis-Szepes vármegye
		Szepes vármegye

szepesi város
	M:  Eredetileg 24 város, majd 1778-tól 27-re bővül a számuk. 1412-1772 között 13 város a lengyel királynak volt elzálogosítva
	Forrás:  gyal(194.792)
	H	Univ. xxiv regalium civ. terrae scep.
	F	kiváltságos kerület
	A	Csütörtökhely
		Durand
		Felka
		Gnézda
		Igló
		Illésfalva
		Káposztafalva
		Késmárk
		Leibic
		Lőcse
		Lubló
		Marikóc
		Mathóc
		Ménhárd
		Mühlenbach
		Nagyszalók
		Odorin
		Podolin
		Poprád
		Ruszkin
		Szepesbéla
		Szepesolaszi
		Szepesszombat
		Sztrázsa
		Váralja
		Wellbach
		Zsákóc
	T	Nagy-Szepes vármegye
	X	Szepes vármegye
		zipszerek

Szepesi-Magura
	F	Északnyugati-Kárpátok

Szepesmátyásfalva
	Forrás:  gyal(792.823)
	T	Szepesi lándzsások kerülete

Szepesolaszi
	Forrás:  gyal(194.792)
	F	szepesi város
	T	Szepes vármegye

Szepesremete
	Forrás:  gyal(793)rnl17(532)
	HV	Remete
	F	szepesi bányaváros
	T	Szepes vármegye
	X	bányaváros

Szepesség
	M:  1876-tól a Szepesség kiváltságos részei egyesülnek Szepes vármegyében
	Forrás:  gyal(792-793)
	H	Szepes
		Zips
	T	Felföld
	P	Kis-Szepes vármegye
		Nagy-Szepes vármegye
		Szepesi lándzsások kerülete
	X	felvidéki szászok
		gründlerek
		Szepes vármegye
		zipszerek

Szepesszombat
	Forrás:  gyal(194.792)
	F	szepesi város
	T	Szepes vármegye

Széplak
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	L	Küküllőszéplak

Szépmező
	M:  az Olt és a Feketeügy-folyók közötti terület
	Forrás:  hun(739.768)kf(178)
	T	Székelyföld
	X	Háromszék
		Orbai szék
		Sepsi szék

Szér
	Forrás:  kszn(6-7)
	T	Szilágy vármegye
		Tövishát

Szerb-makedón-rögvidék
	F	balkán-félszigeti hegység

Szerbia
	M:  1918-ig, ill. 1994-től
	H:  1918—1994 között lásd "Jugoszlávia"
	H:  1918-1994 között lásd "Jugoszlávia"
	H	Kis-Jugoszlávia
	T	Balkán
	P	Belgrád
		Koszovó
		Vajdaság
	E	Jugoszlávia
	X	Montenegró

Szerdahely szék
	Forrás:  hun(658)gyal(559)
	T	Unterwald

Szerecseny
	Forrás:  gyal(73)
	T	Győr vármegye
		Sokoróalja

Szered
	Forrás:  kf(141-142)
	T	Mátyusföld
		Pozsony vármegye

Szerém vármegye
	Forrás:  gyal(193)
	T	Horvát-szlavón társországok
		Szlavónia
	P	Kórógy
	E	Szerémség
	X	Délvidék

Szerémség
	M:  A terület 1071-ben került magyar kézre, s szerveződött rajta Szerém vármegye
	Forrás:  hun(383)kf(178-179)
	T	Délvidék
	R	Szerém vármegye
	X	Vajdaság

Szerenye
	Forrás:  hun(589.617)kf(179)
	H	Szernye-mocsár
	T	Felföld
	X	Bereg vármegye

Szerep falu
	Forrás:  gyal(61)
	HV	szerep
	T	Bihar vármegye
		Nagysárrét
	X	Sárréti járás

Szeret
	R	Duna
	E	Aranyos-Beszterce
		Tatros-folyó

Szerettere
	Forrás:  kok(33)kf(149)
	L	moldvai Mezőség

szerir
	M:  Kavicssivatag
	L	kavicssivatag

szerkezeti fennsík
	L	tektonikus fennsík

Szernye-mocsár
	Forrás:  hun(589.617)kf(179)
	L	Szerenye

szerves szféra
	F	ökoszféra
	A	bioszféra
		pedoszféra
	T	Föld

szervetlen szféra
	M:  Tágabb értelemben a földrajzi burkot (természeti környezetet) alkotó egységek
	H	geoszféra
	F	ökoszféra
	A	atmoszféra
		hidroszféra
		litoszféra
	T	Föld

Szerződéses Omán
	R	Arab Emírségek

Szevan-tó
	F	ázsiai tó
	X	Örményország

Szibéria
	LV	Szibéria közigazgatási terület
		szibériai nagytáj

Szibéria közigazgatási terület
	HV	Szibéria
	T	Oroszország ázsiai része
	P	Altaj tartomány
		Burjátföld
		Csita terület
		Irkutszk terület
		Jakutföld
		Kemerovo terület
		Krasznojarszk terület
		Kurgan terület
		Novoszibirszk terület
		Omszk terület
		T`umen terület
		Tomszk terület
		Tuvai autonóm terület

szibériai nagytáj
	HV	Szibéria
	F	észak-ázsiai természeti táj
	P	Közép-szibériai-fennsík
		Nyugat-szibériai-alföld

Szibériai-platform
	L	Angaria

Szibiel
	Forrás:  gyal(780)
	T	Szeben vármegye
		Szelistye fiókszék

Szicília
	LV	Szicília régió
		Szicília-sziget

Szicília régió
	H	Sicilia regio
	HV	Szicília
	T	Olaszország
	X	Szicília-sziget

Szicília-sziget
	HV	Szicília
	F	dél-európai sziget
	T	olasz szigetek
	P	Cataniai-alföld
		Szicíliai-Appenninek
		Szicíliai-dombvidék
	X	Szicília régió

Szicíliai-Appenninek
	T	Appenninek
		Szicília-sziget
	P	Etna

Szicíliai-dombvidék
	T	Szicília-sziget

Szidon
	L	Sidon

sziget
	M:  Minden oldalró vízzel körülvett szárazföld
	F	szárazföld
	A	folyami sziget
		tavi sziget
		tengeri sziget

Szigetbecse
	Forrás:  kf(77-78)
	H	Becse
	T	Csepel-sziget
		Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye

Szigetcsép
	Forrás:  kf(77-78)
	H	Csép
	T	Csepel-sziget
		Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye

Szigethalom
	Forrás:  kf(77-78)
	T	Csepel-sziget
		Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye

Szigetköz
	Forrás:  kf(179-178)gyal(795)
	H	Kis-Csallóköz
	F	dunai sziget
		magyarországi sziget
	T	Győr vármegyei Vízköz
	P	Alsó-Szigetköz
		Felső-Szigetköz
	X	Győr vármegye
		Moson vármegye

Szigetmonostor
	Forrás:  kf(176)
	T	Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye

Szigetség
	Forrás:  kf(77-78)
	L	Csepel-sziget

Szigetszentmárton
	Forrás:  kf(77-78)
	HV	Szentmárton
	T	Csepel-sziget
		Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye

Szigetszentmiklós
	Forrás:  kf(77-78)
	T	Csepel-sziget
		Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye

szigettenger
	H	Archipelagus
	F	tenger
	A	Égei-tenger

Szigetújfalu
	Forrás:  kf(77-78)
	H	Újfalu
	T	Csepel-sziget
		Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye

Szigliget
	T	Veszprém megye

Szihote-Alim
	F	távol-keleti hegység

Sziklás-hegység
	T	Észak-amerikai Kordillerák
	P	Déli-Sziklás-hegység
		Északi-Sziklás-hegység

sziklasivatag
	F	sivatag
	A	Hammada-el-Hamra

Szikszó
	Forrás:  kf(78)
	T	Abaúj-Torna vármegye
		Cserehát

Sziktivkar
	H	Szüktüvkar
	T	Komiföld

Szil
	Forrás:  gyal(728)hun(351)
	T	Rábaköz
		Sopron vármegye
	=	Ruszt

Szilágy
	Forrás:  kf(180-181)
	L	Szilágyság

Szilágy vármegye
	Forrás:  hun(659)gyal(797)
	T	Erdély 1876-1920 között
		Magyarország 1876-1920 között
		Magyarország 1938-1941(1944) között
	P	Benedekfalva
		Bogdánd
		Bősháza
		Désháza
		Diósad
		Hadad
		Hadadnádasd
		Kisdoba
		Kraszna község
		Kusaly
		Lele
		Magyargoroszló
		Menyő
		Mocsolya
		Nagydoba
		Nagymon
		Szamosardó
		Szér
		Szilágyballa
		Szilágycseh
		Szilágyerked
		Szilágyfőkeresztúr
		Szilágygörzsön
		Szilágykövesd
		Szilágysámson
		Szilágysomlyó
		Szilágyszeg
		Szilágyszentkirály
		Szilágyújlak
		Sződemeter
		Vérvölgy
		Völcsök
		Zilah
	R	Salaj megye
	E	Közép-Szolnok vármegye
		Kraszna vármegye
		Szilágyság
	X	Érmellék
		Kraszna vidéke
		Tövishát

Szilágyballa
	Forrás:  kszn(6-7)
	H	Balla
	T	Szilágy vármegye
		Tövishát

Szilágycseh
	Forrás:  kszn(6-7)
	T	Szilágy vármegye
		Tövishát

Szilágyerked
	Forrás:  kszn(6-7)
	H	Erked
	T	Szilágy vármegye
		Tövishát

Szilágyfőkeresztúr
	Forrás:  kszn(6-7)
	T	Szilágy vármegye
		Tövishát

Szilágygörzsön
	Forrás:  kszn(6-7)
	H	Görzsön
	T	Szilágy vármegye
		Tövishát

Szilágykövesd
	Forrás:  kszn(6-7)
	H	Kövesd
	T	Szilágy vármegye
		Tövishát

Szilágyság
	Forrás:  gyal(797)fnesz2(580)
	H	Sylvania
		Szilágy
	T	Tiszántúl
	P	Kraszna vidéke
		szilágysági Berettyó mente
		Tövishát
	R	Szilágy vármegye

szilágysági Berettyó mente
	HV	Berettyó mente
	T	Szilágyság

Szilágysámson
	Forrás:  kszn(6-7)
	H	Sámson
	T	Szilágy vármegye
		Tövishát

Szilágysomlyó
	Forrás:  fnesz2(580)
	T	Kraszna vidéke
		Szilágy vármegye

Szilágyszeg
	Forrás:  kszn(6-7)
	T	Szilágy vármegye
		Tövishát

Szilágyszentkirály
	Forrás:  kszn(6-7)
	HV	Szentkirály
	T	Szilágy vármegye
		Tövishát

Szilágyújlak
	Forrás:  kszn(6-7)
	H	Szamosújlak
	T	Szilágy vármegye
		Tövishát

Szilézia
	M:  Történelmi tartomány, a neve a 11. században bukkan fel. Nagyrészt a délkeletről északnyugatnak folyó Odera felső és középső szakaszának medencéjét foglalja magába
	Forrás:  Brockhaus Encyclopädie, Britannica Hung.
	H	Schlesien
		Slask
		Slezsko
	A	Cseh Szilézia
		Osztrák Szilézia
		Porosz Szilézia

Szilsárkány
	Forrás:  gyal(728)hun(351)
	T	Rábaköz
		Sopron vármegye

Szilvágy
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Szilvásszentmárton
	Forrás:  kf(196)
	HV	Szentmárton
	T	Somogy megye
		Somogy vármegye
		Zselicség

Szimferopol
	T	Krím terület

Szinfalu
	T	Krasznaköz
		Szatmár vármegye

Szingapúr
	M:  Szingapúri Köztársaság. 1965.12.22-én vált ki Malajziából
	H:  Az állam osztályozására használandó. Az urbanisztikai, szorosan a várossal összefüggő kérdések esetén a "Szingapúr város" használandó
	F	délkelet-ázsiai állam
	P	Szingapúr város
	X	Malajzia

Szingapúr város
	H:  Az urbanisztikai, szorosan a várossal összefüggő kérdések osztályozására használandó.  Az álammal, politikával és gazdasággal összefüggő kérdések esetén a "Szingapúr" használandó
	H	Singapore
	F	főváros
	T	Szingapúr

Szinkiang
	L	Xinjiang nagytáj

Szinyérváralja
	Forrás:  hun(206)kf(164)
	T	Szatmár vármegye
		szatmári Sárköz

Szír-árok
	L	Szír-Jordán-árok

Szir-Darja
	F	közép-ázsiai folyó
	R	Aral-tó
	E	Kara-Darja
		Narin

Szír-Jordán-árok
	H	Szír-árok
	F	közel-keleti természeti táj
	T	Arab-afrikai-árokrendszer
	P	Holt-tenger vidéke

Szír-sivatag
	F	domborzati sivatag
		közel-keleti természeti táj

Szíria
	F	közel-keleti állam
	P	Aleppo tartomány
		Antakya tartomány
		Damaszkusz tartomány
		Deir ez Zor
		Der`a tartomány
		El Quneitra tartomány
		Es Suweida tartomány
		Hama tartomány
		Haseke tartomány
		Homs tartomány, Szr.
		Idlib tartomány
		Latakia tartomány
		Rashid tartomány
	E	Syria

Sziva-oázis
	H	Siwa-oázis
	F	oázis

Szkopje
	H	Skopje
	F	főváros
	T	Macedónia

Szlatina
	Forrás:  hun(245)
	L	Temesszlatina

szláv népek területe
	F	barbár népek területe
	X	szlávok

Szlavónia
	M:  A terület 1723-1876 közötti közig. szerinti elnevezés
	Forrás:  gyal(193)
	H	Szlavonország
		Tótország
	T	Magyarorság 1723-1876 között
	P	Pozsega vármegye
		Szerém vármegye
		Verőce vármegye
	R	Horvát-szlavón társországok
	E	Regnum Slavoniae
		Slavonia Inferior

szlavóniai-szigethegységek
	F	balkán-félszigeti hegység

Szlavonország
	L	Szlavónia

Szlovák-érchegység
	H	Gömör-Szepesi-Érchegység
	F	Északnyugati-Kárpátok

Szlovákia
	M:  1918—1938 és 1945—1994 között lásd "Csehszlovákia".
	M:  1918-1938 és 1945-1994 között lásd "Csehszlovákia".
	H:  Az 1938—1945 közötti Szlovák Állam esetén is használandó
	H:  Az 1938-1945 közötti Szlovák Állam esetén is használandó
	F	közép-európai állam
	T	Kárpát-medence
	P	felvidéki magyar irodalom
		felvidéki magyarság
		felvidéki szászok
		Kelet-Szlovákia
		Közép-Szlovákia
		Nyugat-Szlovákia
		Pozsony körzeti jogú város
	E	Csehszlovákia
		Felvidék
	X	Csehország
		Gerlahfalvi-csúcs

Szlovénia
	M:  1992.01.15-től a nemzetközi közösség elismerte függetlenségét. Közigazgatási beosztás: a főváros, 3 terület (oblast), 27 járás (svez), 4 város (grad)
	F	közép-európai állam
	P	Ljubljana
		szlovéniai magyar irodalom
		szlovéniai magyarság
	E	Jugoszlávia
		Krajnai Hercegség
	X	Triglav-csúcs, Szlov.

Szmirna
	T	Asia provincia
	R	Izmir

Szmolenszk terület
	T	Oroszország központi vidékének nyugati része

Szmolenszk-Moszkva-hátság
	F	Kelet-európai hátság

Szodoma
	T	palesztinai Pentapolisz

Szófia
	F	főváros
	T	Bulgária

Szolnok
	T	Szolnok megye

Szolnok megye
	Forrás:  gyal(210-226)
	F	magyarországi megye
	T	Magyarország 1945(1949)-1983(1989) között
		Magyarország 1989-től
	P	Szolnok

Szolnok-Doboka vármegye
	Forrás:  hun(659)gyal(800-801)
	T	Erdély 1876-1920 között
		Magyarország 1876-1920 között
		Magyarország 1938-1941(1944) között
	P	Buza
		Domokos
		Erzsébetbánya
		Felsőszőcs
		Magyarlápos
		Nemesbudafalva
		Oláhlápos
		Sajómagyarós
		Szamosújvár
		Szék
		Tőkés település
	X	erdélyi Mezőség
		Lápos mente
		Szamos mente

Szolovecki-szigetek
	F	észak-európai sziget
	T	Arhangel`szk terület

Szomáli-félsziget
	T	Északkelet-Afrika

Szomália
	M:  1967.07.01-én egyesült a két Szomáliföldből
	F	kelet-afrikai állam
	P	Alsó-Jubba körzet
		Alsó-Shabeellaha körzet
		Bakool körzet
		Banaadir körzet
		Bari körzet
		Bay körzet
		Galguduud körzet
		Gedo körzet
		Hiiraan körzet
		Középső-Jubba körzet
		Középső-Shabeellaha körzet
		Mudug körzet
		Nugaal körzet
		Sanaag körzet
		Togdheer körzet
		Woqooyi Galbeed körzet
	E	Brit Szomáliföld
		Olasz Szomáliföld

Szomáliai-öböl
	F	tengeröböl
	T	Indiai-óceán
	P	Formosa-öböl

Szombathely
	T	Vas megye

Szombathely és Kőszeg vidéke
	M:  Elsősorban turistatérképeken jelenik meg
	T	Dunántúl
	P	Kőszegi-hegység

Szomolnok
	Forrás:  gyal(793)rnl17(532)
	F	királyi szabadalmazott bányaváros
		szepesi bányaváros
	T	Szepes vármegye

Szomoróc
	Forrás:  gyal(698)kf(155-156)
	T	Alsóőrség
		Vas vármegye

szoros
	M:  Két, egymáshoz közeli földfelszini alakzat közötti terület
	A	földszoros
		hegyszoros
		tengerszoros
		völgyszoros

Szováta
	Forrás:  kf(168)
	T	Maros-Torda vármegye
		Sóvidék

Szovjet Távol-Kelet
	L	Orosz Távol-Kelet közigazgatási egység

Szovjetunió
	M:  1917—1991 között
	M:  1917-1991 között
	H&	bolsevik párt
		bolsevizmus
		októberi forradalom
	R	Független Államok Közössége
		szovjetológia

Sződemeter
	Forrás:  gyal(441)kf(93)
	T	Szilágy vármegye
		Tasnádi járás

Szőkefalva
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	T	Kis-Küküllő mente
		Kis-Küküllő vármegye

Szörény
	Forrás:  gyal(804)
	L	Szörénység

Szörény vármegye
	M:  Az 1873. évi XXVII. tc. szervezte újra
	Forrás:  gyal(204)
	T	Magyarország 1876-1920 között
	R	Krassó-Szörény vármegye
	E	Bánsági határőrvidék
		Szörényi bánság

Szörényi bánság
	M:  1524-ben vesztette el a Magyar Királyság
	Forrás:  kf(82), gyal(83.134)
	F	bánságok
	R	Szörény vármegye
	X	Szörénység

Szörényi-érchegység
	F	Déli-Kárpátok

Szörénység
	M:  A Bánság keleti, hegyvidéki része
	Forrás:  gyal(804), kl(II.597)
	H	Szörény
		Szörényvidék
	T	Bánság
	R	Olténia
	X	Szörényi bánság

Szörényvidék
	Forrás:  gyal(804)
	L	Szörénység

Szöul
	LV	Szöul tartomány
		Szöul város

Szöul tartomány
	M:  Tartományi jogú város
	HV	Szöul
	T	Koreai Köztársaság
	P	Szöul város

Szöul város
	HV	Szöul
	F	főváros
	T	Szöul tartomány

Szövetségi fővárosi terület
	L	Federal Capital territory

Szövetségi terület, Par.
	T	Paraguay
	P	Asunción

Szreberniki bánság
	M:  Mátyás király 1464-ben szervezte meg a Sói és az Ozorai bánságból. 1520 körül került teljesen török kézre
	Forrás:  gyal(83)
	H	Szrebreniki bánság
	F	bánságok
	E	Ozorai bánság
		Sói bánság

Szrebreniki bánság
	L	Szreberniki bánság

Sztalinabad
	L	Dusanbe

Sztána
	Forrás:  gyal(541)
	T	Felszeg
		Kolozs vármegye
	X	Bánffyhunyadi járás

Sztanovoj-hegység
	F	észak-ázsiai hegység

Sztara Planina
	M:  A hegység bolgár neve (Öreg-hegység)
	L	Balkán-hegység

Sztavropol` tartomány
	T	Észak-Kaukázus és az Alsó-Don vidéke
	P	Karacsáj- és Cserkeszföld

Sztavropoli-hátság
	F	Kelet-európai hátság

Sztepanakert
	T	Karabah

sztratoszféra
	M:  A légkörnek a troposzféra fölötti, középső rétege
	T	atmoszféra

Sztrázsa
	Forrás:  gyal(194.792)
	F	szepesi város
	T	Szepes vármegye

Sztrigy
	R	Maros

Sztrigyszentgyörgy
	Forrás:  kf(82)
	T	Hunyad vármegye
	X	dévai csángók

Sztyepp
	M:  Az eurázsiai füves puszta elnevezése
	F	mérsékelt övi füves puszta
	A	eurázsiai sztyeppe

szubtrópusi égöv
	H	szubtrópusi öv
	F	Égöv

szubtrópusi öv
	L	szubtrópusi égöv

Szudán
	M:  Szudáni Köztársaság
	F	észak-afrikai állam
	P	Bahr al-Ghazal körzet
		Darfur körzet
		Egyenlítői körzet, Szud.
		Északi körzet, Szud.
		Felső-Nílus körzet
		Keleti körzet
		Khartum körzet
		Kordofan körzet
		Központi körzet, Szud.

Szudán-vidék
	M:  Afrika alsó-szaharai része az Atlanti-óceántól az Etióp-magasföldig
	F	afrikai természeti táj
	P	Csád-medence
		Felső-Nílus-medence
		Niger-medence
		Szenegambiai-síkság
		Szudán-vidéki hegység

Szudán-vidéki hegység
	F	afrikai hegység
	A	Darfur
		Fouta Djalon
	T	Szudán-vidék

Szudéták
	F	Cseh-Morva-medencei peremhegység

Szuez
	LV	Szuez kormányzóság
		Szuez város
		Szuezi-csatorna
		Szuezi-öböl

Szuez kormányzóság
	HV	Szuez
	T	Egyiptom
	P	Szuez város
	X	Szuezi-csatorna

Szuez város
	H	As Suwais
	HV	Szuez
	T	Szuez kormányzóság

Szuezi földszoros
	F	földszoros

Szuezi-csatorna
	HV	Szuez
	F	tengeri csatorna
	T	Szuezi-öböl
	X	Ismailia kormányzóság
		Port Said kormányzóság
		Szuez kormányzóság

Szuezi-öböl
	HV	Szuez
	F	tengeröböl
	T	Vörös-tenger
	P	Szuezi-csatorna

Szuha mente
	Forrás:  mnl2(304)gyal(483)
	T	Gömör

Szumátra
	T	Nagy-Szunda-szigetek

Szumi terület
	T	Ukrajna

Szunda-szigetek
	LV	Kis-Szunda-szigetek
		Nagy-Szunda-szigetek

Szunda-szoros
	F	tengerszoros
	X	Indiai-óceán
		Jáva-tenger

szurdok
	L	szurdokvölgy

szurdokvölgy
	M:  Víztől kivájt, meredek falú, keskeny, mély völgy
	H	szurdok
	F	völgyszoros
	A	Kazán-szoros
		Vaskapu-szoros
		Vöröstoronyi-szoros

Szurduk-szoros
	F	déli-kárpátoki szoros

Szüktüvkar
	L	Sziktivkar

SZVAZIFÖLD
	M:  Államformája monarchia. Közigazgatási beosztás: 4 kerület (district), 2 önálló város
	H	Ngwane
		Svaziföld
		Swaziland
		Szváziföld
	F	dél-afrikai állam
	P	Mbabane

Szváziföld
	L	Szvaziföld

Szverdlovszk terület
	T	Urál-vidék közigazgatási egység

Szvév Királyság
	F	középkori állam
	R	Kordovai Emírség
	E	Nyugatrómai Birodalom
		szvévek területe

szvévek területe
	M:  Vándor, harcias germán népszövetség  területe az Elba és a Havel folyók mentén. Egy csoportjuk 409-ben a vandálokkal együtt betört Hispániába, s ott államot alapított. Emlékük a sváb névben él tovább
	H	suevok területe
		svévek területe
	F	germánok területe
	R	Szvév Királyság

T`umen terület
	T	Szibéria közigazgatási terület
	P	Hanti- és Manysiföld
		Jamali nyenyecföld

Tab
	Forrás:  kf(138)
	T	Külső-Somogy
		Somogy megye
		Somogy vármegye

Tabasco
	T	Mexikó
	P	Villahermosa

Tabuaeran
	T	Sor-szigetek

Tác
	T	Fejér megye
	X	Gorsium

Táchira szövetségi állam
	T	Venezuela
	P	San Christóbal

Tacna megye
	M:  1930-ig Chiléhez tartozott
	F	Déli igazgatási területek
	T	Peru

Tadmor
	T	Homs tartomány, Szr.
	E	Palmyra

Tádzsikisztán
	M:  1991.09.09-ig lásd Szovjetunió. Közigazgatási beosztás: 3 terület (oblaszty), 1 autonóm terület
	F	közép-ázsiai állam
	T	Független Államok Közössége ázsiai része
	P	Badashán autonóm terület
		Dusanbe
	X	Nyugat-Turkesztán

Tahiti
	F	polinéziai sziget
	T	Francia tengeren túli terület

Tai-tó
	F	ázsiai tó
	X	Kína

Taihang-hegység
	H	Tajhansan
	F	távol-keleti hegység

táj
	M:  Földrajza, hövényzete stb. alapján egységes vagy összefüggő terület, tájegység, vidék, környék
	H:  Testi tájak esetében lásd "tájanatómia"
	HV	vidék
	F	látnivaló
		terület
	A	borvidék
		deltavidék
		dombvidék
		hegyvidék
		mocsár
		sivatag
		szavanna
		tajga
		tundra
		zöldfelület
	E	tájalakítás
	X	idegenforgalmi központ
	=	tájanatómia

tajga
	F	őserdő
		táj
	X	tundra

Tajgetosz
	F	Hellenidák

Tajhansan
	L	Taihang-hegység

Tajmir-tó
	F	ázsiai tó
	X	Oroszország ázsiai része

Tajmiri Nyenyecföld
	T	Krasznojarszk terület
	P	Dudinka

Tajo
	F	európai folyó
	X	Atlanti-óceán

Tajo-medence
	T	Pireneusi-félsziget

Tajpej
	F	főváros
	T	Tajvan

Tajvan
	M:  Nemzeti Kína. Kína saját tartományának tekinti
	H	Nemzeti Kína
	F	ázsiai sziget
		távol-keleti állam
	P	Tajpej
	X	Kína
		sinológia

Tajvani-szoros
	F	tengerszoros
	X	Dél-kínai-tenger
		Kelet-kínai-tenger

Takir
	L	agyagsivatag

Takla-Makán sivatag
	F	domborzati sivatag
	T	Tarim-medence

Tákos
	T	Szabolcs-Szatmár-Bereg megye

Taktabáj
	Forrás:  mnl5(160)
	L	Báj

Taktaharkány
	Forrás:  mnl5(160)
	T	Taktaköz
		Zemplén vármegye

Taktaköz
	Forrás:  mnl(160)hun(46.72)
	T	Duna-Tisza köze
	P	Báj
		Prügy
		Taktaharkány
		Tiszaladány
		Tiszaluc
	X	Szabolcs vármegye
		Zemplén vármegye

Talajburok
	L	pedoszféra

Talca tartomány
	T	Chile

Tallahassee
	T	Florida szövetségi állam

Tallin
	F	főváros
	T	Észtország

Tállya
	Forrás:  hun(611)
	T	Tokaj Hegyalja
		Zemplén vármegye

Talmácsi uradalom
	Forrás:  gyal(780)
	T	Szeben szék

Tamáshida
	Forrás:  gyal(60-61)
	T	Bihar vármegye
		bihari Mezőség

Tamaulipas
	T	Mexikó
	P	Ciudad victoria

Tambov terület
	T	Központi Feketeföld

Tamil Nadu
	T	India
	P	Madras

Tana-tó
	F	afrikai tó
	X	Etiópia

Tanezrouft
	F	kavicssivatag
	T	Nyugat-Szahara vidék

Tanganyika
	LV	Tanganyika állam
		Tanganyika szövetségi rész

Tanganyika állam
	M:  1961.12.09-én vált függetlenné
	HV	Tanganyika
	R	Tanzánia
	E	Német Kelet-Afrika

Tanganyika szövetségi rész
	HV	Tanganyika
	T	Tanzánia
	P	Dar es Salam
		Dodoma körzet

Tanganyika-tó
	F	afrikai tó
	X	Burundi
		Kongói Demokratikus Köztársaság
		Tanzánia
		Zambia

Tangra yumco
	F	ázsiai tó
	X	Kína

Tanintharyi körzet
	T	Mianmar
	P	Dawei

Tannu-Ola
	F	belső-ázsiai hegység

tanya
	H	tanyarendszer
	HV	vidék
	F	település
	X	betelepítés
		falu
		farmergazdaság
		kisgazdaság

Tanzánia
	M:  1964.04.26-án egyesült a két független állam. 1964. októberében vette fel a mai nevét
	F	kelet-afrikai állam
	P	Tanganyika szövetségi rész
		Zanzibár szövetségi rész
	E	Tanganyika állam
		Zanzibár állam
	X	Kibo
		Malawi-tó
		Mawenzi
		Meru-csúcs
		Rukwa-tó
		Tanganyika-tó
		Viktória-tó

Tapajós
	R	Amazonas-folyó

Tápiógyörgye
	Forrás:  kf(183-184)
	T	Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye
		Tápióvidék

Tápiószele
	Forrás:  kf(183-184)
	T	Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye
		Tápióvidék

Tápióvidék
	Forrás:  kf(183-184)
	T	Duna-Tisza köze
	P	Nagykáta
		Tápiógyörgye
		Tápiószele
		Újszász
	X	Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye

Tapolca
	T	Zala megye

Taprobane
	L	Srí Lanka

Taraba szövetségi állam
	T	Nigéria
	P	Jalingo

Tarablus
	L	Tripoli város, Lb.

Tarabulus, Lb.
	L	Tripoli város, Lb.

Tarabulus, Lbn.
	L	Tripoli város, Lbn.

Tarahumara-hegység
	F	Közép-amerikai Kordillerák

Tarai-dombvidék
	T	Elő-Himalája

Taranaki tartomány
	T	Északi-sziget

Tarapaca tartomány
	T	Chile

Tarbagataj
	F	Altaj

Tarcal
	Forrás:  hun(611)
	T	Tokaj Hegyalja
		Zemplén vármegye

Tard
	Forrás:  gyal(811)
	T	Borsod vármegye
		Matyóföld

Tarim
	F	belső-ázsiai folyó
	X	Tarim-medence

Tarim-medence
	F	földfelszíni medence
	T	Xinjiang nagytáj
	P	Takla-Makán sivatag
	X	Tarim

Tarnopol terület
	T	Ukrajna
	E	Kelet-Galícia
		Podólia

Tarpa
	T	Szabolcs-Szatmár-Bereg megye

Tarraconensis
	T	Hispania provincia
		Hispaniae dioecesis
	E	Hispania Tarraconensis

Tarsus
	T	Cilicia

Tartolc
	Forrás:  gyal(345)
	T	Avas
		Szatmár vármegye

TARTOMÁNY
	F	közigazgatási terület

Taskent
	F	főváros
	T	Üzbegisztán

Tasmánia
	F	csendes-óceáni ausztráliai sziget
	P	Tasmániai-hegyvidék

Tasmania szövetségi állam
	T	ausztráliai közigazgatási rendszer
	P	Hobart

Tasmániai-hegyvidék
	F	kelet-ausztráliai hegyég
	T	Tasmánia

Tasnádi járás
	Forrás:  gyal(441)kf(93)
	T	Érmellék
	P	Sződemeter

Tassili N`ajjer
	F	szahara-vidéki hegység

Tatabánya
	T	Esztergom-Komárom megye
		Komárom vármegye

Tatárföld
	T	Középső- és Alsó-Volga-vidék

Tátra
	H	Belső-Kárpátok
	F	Északnyugati-Kárpátok
	A	Alacsony-Tátra
		Magas-Tátra

Tatrang
	Forrás:  gyal(357)
	T	Barcaság
		Brassó vármegye
		Háromfalu

Tatros
	Forrás:  kf(149)
	LV	Tatros község
		Tatros völgye
		Tatros-folyó

Tatros község
	HV	Tatros
	T	Bacau megye
		Tatros völgye

Tatros völgye
	Forrás:  gyal(649)kf(149)
	HV	Tatros
	T	Moldva
	P	Csügés
		Diószeg
		Frumósza
		Gorzafalva
		Kománfalva
		Onest
		Pusztina
		Tatros község
	X	Bacau megye
		székelyes csángók

Tatros-folyó
	HV	Tatros
	R	Szeret

Taucheira
	H	Teuchire
	T	cyrenaicai Pentapolisz

Taunggyi
	T	Shan szövetségi állam

Taupo-tó
	F	óceániai tó
	X	Új-Zéland

Tavastehus
	L	Häme

tavi öböl
	F	öböl
	T	tó

tavi sziget
	F	sziget
	T	szárazföld

Távol-Kelet
	T	Kelet-Ázsia
	P	távol-keleti állam
		távol-keleti folyó
		távol-keleti hegység
		távol-keleti természeti táj
	X	kelet-kutatás
		Kína
		Oroszország

távol-keleti állam
	H	kelet-ázsiai állam
	F	ázsiai állam
	A	Fülöp-szigetek
		Japán
		Kína
		Koreai Köztársaság
		Koreai Népi Demokratikus Köztársaság
		Tajvan
	T	Távol-Kelet
	X	Oroszország ázsiai része

távol-keleti folyó
	F	ázsiai folyó
	A	Amur-folyó
		Jangce
		Sárga-folyó
		Xi
	T	Távol-Kelet

távol-keleti hegység
	H	kelet-ázsiai hegység
	F	ázsiai hegység
	A	Changbai-hegység
		Dél-kínai-hegyvidék
		Kis-Hingan
		Nagy-Hingan
		Nangnim-hegység
		Qin-hegység
		Szihote-Alim
		Taihang-hegység
		Zhangguangcai-hegység
	T	Távol-Kelet

távol-keleti természeti táj
	F	ázsiai természeti táj
	A	Japán-szigetek
		Kelet-kínai partvidék
		Koreai-félsziget
		Mandzsu-medence
		Orosz Távol-Kelet nagytáj
	T	Távol-Kelet

Tavoliere-alföld
	T	Appennini-félsziget

Tbiliszi
	F	főváros
	T	Grúzia

Técső
	Forrás:  gyal(626)rnl13(378)
	F	királyi szabadalmazott bányaváros
		Koronaváros
	T	Máramaros vármegye

Tedzson tartomány
	M:  Tartományi jogú város
	T	Koreai Köztársaság

Téglás
	M:  1876-ig Szabolcs vármegyéhez tartozott
	Forrás:  gyal(495)hun(193-200)
	T	Hajdú vármegye
	X	Hajdú kerület

Tegu tartomány
	M:  Tartományi jogú város
	T	Koreai Köztársaság

Tegucigalpa
	F	főváros
	T	Francisco Morazán megye

Teherán
	LV	Teherán tartomány
		Teherán város

Teherán tartomány
	HV	Teherán
	T	Irán
	P	Teherán város

Teherán város
	HV	Teherán
	F	főváros
	T	Teherán tartomány

Tekerőpatak
	Forrás:  tm(26-27)
	H	Gyergyótekerőpatak
	T	Csík vármegye
		Gyergyó

teknővölgy
	L	gleccservölgy

tektonikus fennsík
	H	szerkezeti fennsík
	F	fennsík
	A	Arab-tábla
		Dekkán
		Kelet-afrikai-magasföld
		Marokkói Mezeta
		Spanyol-Mezeta

Tel Aviv
	LV	Tel Aviv kerület
		Tel Aviv város

Tel Aviv kerület
	HV	Tel Aviv
	T	Izrael
	P	Tel Aviv város

Tel Aviv város
	HV	Tel Aviv
	T	Tel Aviv kerület

Telecska
	M:  Bács-Bodrog vármegyében, a Duna-Tisza közén emelkedő fennsíkszerű földhát
	T	Bácska
	X	Bács-Bodrog vármegye

Telegd
	Forrás:  mhnt(264.385)
	L	Mezőtelegd

Telemark
	T	Kelet-Norvégia

Teleorman megye
	T	Románia

település
	H	helység
	HV	telep
	F	közigazgatási egység
	A	falu
		fürdőhely
		tanya
		város
	T	gazdaságföldrajz
		urbanisztika
	E	helytörténet
	X	idegenforgalmi központ
		lakott terület

Telkibánya
	Forrás:  gyal(355)
	F	világi földesúri bányaváros
	T	Abaúj-Torna vármegye

Tell-Atlasz
	T	Atlasz-hegység

Temes
	R	Duna

Temes vármegye
	Forrás:  gyal(816-817)
	T	Magyarország 1876-1920 között
		Tiszántúli kerület
	P	Lippa
		Magyarmedves
		Temesvár
	R	Timis megye
	E	Temesi bánság
	X	Bánság
		Délvidék
		temesi Erdőhát

Temesi bánság
	M:  A középkori bánságoktól teljesen független eredetű. 1718-1778 között osztrák katonai-közigazgatási egység volt
	Forrás:  gyal(816)hun(241-243)
	H	Temesi tartomány
	F	bánságok
	R	Bánsági határőrvidék
		Délmagyarország
		Krassó vármegye
		Temes vármegye
		Torontál vármegye
	X	Bánság
		Temesköz

temesi Erdőhát
	Forrás:  hun(234-235)kf(91)
	HV	Erdőhát
	T	Bánság
	P	Lippa
		Temesvár
	X	Temes vármegye

Temesi tartomány
	Forrás:  gyal(816)
	L	Temesi bánság

Temesköz
	Forrás:  gyal(816)hun(241-243)
	T	Bánság
	X	Temesi bánság

Temesszlatina
	Forrás:  hun(245)
	H	Szlatina
	T	Krassó-Szörény vármegye
	X	krassovánok

Temesvár
	Forrás:  gyal(194)
	F	szabad királyi város
	T	Temes vármegye
		temesi Erdőhát

Temze
	F	európai folyó
	X	Északi-tenger

Tenerife
	T	Kanári-szigetek

tenger
	H&	tengerészet
	F	hidroszféra
	A	beltenger
		óceán
		peremtenger
		szigettenger
	T	tengertan
		világtenger
		vízrajz
	P	Fjord
		lagúna
		mélytenger
		nyílt tenger
		tengeráramlás
		tengerfenék
		tengeri csatorna
		tengeröböl
		tengerszoros
	X	árapály erőmű
		tengerhajózás
		tengeri hajó
		tengervíz

tengeráramlás
	F	tengermozgás
	T	tenger

tengerfenék
	T	óceáni tektonika
		tenger
		tengertan
	P	tengeri árok
		tengeri hátság

tengeri árok
	HV	Árok
	A	Vörös-tenger medencéje
	T	tengerfenék

tengeri csatorna
	F	Vízcsatorna
	A	Korinthoszi-csatorna
		La Manche
		Panama-csatorna
		Szuezi-csatorna
		Zanzibár-csatorna
	T	tenger

tengeri hátság
	T	tengerfenék

tengeri jégtakaró
	M:  Sarkvidéki, állandóan fagyott tengeri területek
	F	jégtakaró

tengeri sziget
	M:  A kontinensnél kisebb, minden oldalró vízzel körülvett szárazföld
	F	sziget
	A	afrikai sziget
		amerikai sziget
		antarktiszi sziget
		ausztráliai sziget
		ázsiai sziget
		európai sziget
		Óceánia
	T	földrész

Tengeri-Alpok
	T	külső kristályos öv
	P	Cime du Gélas

Tengermellék
	M:  A Fekete-tenger ukrajnai partvidéke
	F	Kelet-európai alföld

Tengermellék tartomány
	T	Orosz Távol-Kelet közigazgatási egység
	P	Vlagyivosztok

Tengermelléki bánság
	M:  1409-ben vesztette el a Magyar Királyság
	Forrás:  gyal(83-84)
	F	bánságok

tengermozgás
	H	apály
		árapály
		dagály
	F	áramlás
	A	tengeráramlás
	E	árapály erőmű

tengeröböl
	M:  Tengernek a szárazföldbe öblösen benyúló része. Gyakran tengerfajták is viselik az öböl nevet
	F	öböl
	A	Akabai-öböl
		Botteni-öböl
		Faxaflói
		Finn-öböl
		Fjord
		Gdanski-öböl
		Kandalaksai-öböl
		Kieli-öböl
		Korinthoszi-öböl
		Kur-öböl
		lagúna
		Mecklenburgi-öböl
		Panamai-öböl
		Pátrai-öböl
		Pomorzei-öböl
		Rigai-öböl
		Szahalin-öböl
		Szomáliai-öböl
		Szuezi-öböl
		Vietnami-öböl
	T	tenger

tengerpart
	L	partvidék

tengerszoros
	M:  A tengernek két közeli partvonal között összeszűkülő része
	F	szoros
	A	Berring-szoros
		Boszporusz
		Dardanellák
		Doveri-szoros
		Gibraltári-szoros
		Hormuzi-szoros
		Irbeni-szoros
		Kattegat
		Magellán-szoros
		Messinai-szoros
		Oresund
		Otrantói-szoros
		Skagerrak
		Szunda-szoros
		Tajvani-szoros
		Yucatán-szoros
	T	tenger

Tengiz-tó
	F	ázsiai tó
	X	Kazahsztán

Tenke
	Forrás:  kf(93-94)
	T	Bihar vármegye
		Fekete-Körös völgye

Tenkeszéplak
	Forrás:  kf(93-94)
	T	Bihar vármegye
		Fekete-Körös völgye

Tennessee szövetségi állam
	T	Egyesült Államok
	P	Dover2, Tenn.
		Nashville

Tényőfalu
	Forrás:  gyal(73)
	T	Győr vármegye
		Sokoróalja

Tényőhegy
	Forrás:  gyal(73)
	T	Győr vármegye
		Sokoróalja

Tepic
	T	Nayarit

Teraina
	T	Sor-szigetek

Terceira-sziget
	T	Azori-szigetek

Teremiújfalu
	M:  1941/44 között Maros-torda vármegyéhez tartozott
	Forrás:  kf(450)
	T	Kis-Küküllő vármegye
		Murokország

Terengganu
	T	Malajzia
	P	Kuala Terengganu

Terep község
	Forrás:  gyal(345)
	T	Avas
		Szatmár vármegye

Teresina
	T	Piauí szövetségi állam

termálvíz
	F	felszín alatti víz
	T	balneológia
		vízgazdálkodás
	R	gyógyfürdő
	E	geotermikus energia
	X	geotermikus
		gyógyvíz
		hidrogeokémia
	=	Hévíz

termékeny terület
	F	szárazföld
	A	füves puszta
		megműveletlen terület
		megművelt terület
	R	mezőgazdasági terület

terméketlen terület
	F	szárazföld
	A	lávaterület
		mocsár
		sivatag

természetes terület
	L	megműveletlen terület

természeti táj
	M:  A közigazgatási beosztásoktól független, hagyomány alapján megállapított területek. Természeti feltételeik, felszíni formáik, ökológiai értékük vagy fekvésük miatt összetartozó területek.
	A	afrikai természeti táj
		amerikai természeti táj
		antarktiszi természeti táj
		arktiszi természeti táj
		ausztráliai természeti táj
		ázsiai természeti táj
		európai természeti táj
		óceániai természeti táj
	T	szárazföld
	X	állam

Terra hungarorum
	L	Magyarok földje

Terra saxonum
	L	Királyföld

Terra siculorum
	L	Székelyföld

Teskánd
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Tét
	Forrás:  gyal(73)
	T	Győr vármegye
		Sokoróalja

Tete tartomány
	T	Mozambik

Tetétlen
	M:  1876-ig Szabolcs vármegyéhez tartozott
	Forrás:  gyal(495)hun(193-200)
	T	Hajdú vármegye

Tethys
	F	hajdani óceán

Teuchire
	L	Taucheira

Tevere
	F	európai folyó
	E	Tiberis
	X	Tirrén-tenger

Tevere-medence
	T	Appennini-félsziget

Texas szövetségi állam
	T	Egyesült Államok
	P	Austin
		Colorado city

Thaiföld
	M:  Államformája monarchia. Közigazgatási beosztás: 72 tartomány (changwat)
	H	Muang Thai
		Siam
	F	délkelet-ázsiai állam
	P	Bangkok

Thaiföldi-medence
	H	Chao Phraya alföldje
	F	alföld
	T	Indokínai-félsziget

Thar-sivatag
	F	trópusi sivatag
	T	Hindusztáni-félsziget

Theba
	T	Qena kormányzóság

Thebais
	L	Felső-Egyiptom

Thessalia
	F	ókori Görögország
	P	thessaliai Tripolisz
	R	Thesszália

thessaliai Tripolisz
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Ókori lexikon
	H	pelagóniai Tripolisz
	HV	Tripolisz
	T	Thessalia
	P	Azoros
		Doliche
		Pythion

Thesszália
	T	Görögország
	E	Thessalia

Thesszaloniki
	H	Szaloniki
	T	Görög makedónia

Thiés tartomány
	T	Szenegál

Thimbu
	F	főváros
	T	Bhután

Thíra
	H	Szantorin
	T	Kikládok

Thiruvananthapuram
	T	Kerala

Thracia
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Ókori lexikon
	LV	Thracia provincia
		Thracia satrapia
		Thracia történeti táj
		Thraciae dioecesis

Thracia provincia
	M:  Kr. e. 46-ban lett római provincia
	HV	Thracia
	T	Római Birodalom

Thracia satrapia
	HV	Thracia
	T	Perzsa Birodalom

Thracia történeti táj
	HV	Thracia
	F	Europa Meridionalis Orientalis

Thraciae dioecesis
	HV	Thracia
	T	Keletrómai Birodalom
	R	Kelet-Thrákia
		Nyugat-Thrákia

Thurgau
	T	Svájc
	P	Frauenfeld

Thüringen
	T	Németország
	P	Erfurt
	E	Türingia

Tianjin
	L	Tiencsin város

Tibériás
	T	Galilea

Tiberias-tó
	L	Genezáreti-tó

Tiberis
	R	Tevere

Tibeszti-hegység
	F	szahara-vidéki hegység

Tibeszti-szerir
	F	kavicssivatag
	T	Líbiai-sivatag

Tibet
	LV	Tibet Autonóm Terület
		Tibet nagytáj

Tibet Autonóm Terület
	HV	Tibet
	T	Kína
	P	Lhasa

Tibet nagytáj
	HV	Tibet
	F	belső-ázsiai természeti táj
	P	Tibeti-felföld

Tibeti-felföld
	H	Tibeti-fennsík
		Tibeti-magasföld
	F	hegységközi fennsík
	T	Tibet nagytáj

Tibeti-fennsík
	L	Tibeti-felföld

Tibeti-magasföld
	L	Tibeti-felföld

Ticino
	T	Svájc
	P	Bellinzona

Tien-San
	F	belső-ázsiai hegység
	T	Xinjiang nagytáj

Tiencsin
	LV	Tiencsin város
		Tiencsin városi körzet

Tiencsin város
	H	Tianjin
	HV	Tiencsin
	T	Tiencsin városi körzet

Tiencsin városi körzet
	HV	Tiencsin
	T	Kína
	P	Tiencsin város

Tigre régió
	T	Etiópia

Tigris folyó
	F	közel-keleti folyó
	X	Perzsa-öböl
	=	tigris

Tihany
	T	Veszprém megye

Timis megye
	T	Románia
	E	Temes vármegye

Timor és a szomszédos szigetek
	T	Kis-Szunda-szigetek
	P	Indonéz-Timor
		Kelet-Timor

Timor-tenger
	T	Ausztrál-ázsiai-földközi-tenger

Tiobraid árran
	L	Tipperary grófság

Tipperary grófság
	H	Tiobraid árran
	T	Írország

Tirana
	F	főváros
	T	Albánia

Tirol
	T	Ausztria
	P	Innsbruck

Tirrén-tenger
	F	peremtenger
	T	Földközi-tenger
	X	Messinai-szoros
		Tevere

Tirusz
	L	Tyros

Tisza
	F	magyarországi folyó
	R	Duna
	E	Bodrog
		Fehér-Tisza
		Fekete-Tisza
		Iza
		Körös
		Kraszna-folyó
		Maros
		Sajó
		Szamos
		Tur
		Visó
		Zagyva

Tisza-tó
	H	Kiskörei-víztároló
	F	magyarországi tó

Tiszabercel
	Forrás:  ROM(58)
	T	Rétköz
		Szabolcs vármegye

Tiszabüd
	Forrás:  gyal(494-495)hun(193)
	T	Büdszentmihály

Tiszacsege
	Forrás:  gyal(495)hun(193-200)
	T	Hajdú vármegye

Tiszahát
	Forrás:  kf(185)
	LV	beregi Tiszahát
		szabolcsi Tiszahát
		szatmári Tiszahát
		ungi Tiszahát

Tiszai koronauradalom
	Forrás:  gyal(821)kf(186)
	L	Tiszamente

Tiszainoka
	Forrás:  kf(188)
	T	Jász-Nagykun-Szolnok vármegye
		Tiszazug

Tiszajobbpart
	M:  az 1876-os közig. reform utáni név, de már közig. funkció nélkül
	Forrás:  gyal(458)
	X	Felföld

Tiszakálmánfalva
	Forrás:  gyal(45-46)
	T	Bács-Bodrog vármegye
		Sajkás vidék

Tiszakanyár
	Forrás:  ROM(58)
	T	Rétköz
		Szabolcs vármegye

Tiszakarád
	Forrás:  hun(611-612)kf(72)
	T	Zemplén vármegye

Tiszakürt
	Forrás:  kf(188)
	T	Jász-Nagykun-Szolnok vármegye
		Tiszazug

Tiszaladány
	Forrás:  mnl5(160)
	T	Szabolcs vármegye
		Taktaköz

Tiszaluc
	Forrás:  mnl5(160)
	T	Taktaköz
		Zemplén vármegye

Tiszamente
	Forrás:  gyal(821)kf(186)
	H	Tiszai koronauradalom
	T	Bácska
	P	Ada
		Adorján
		Bácsföldvár
		Felsőhegy
		Horgos
		Kispiac
		Magyarkanizsa
		Martonos
		Mohol
		Óbecse
		Orom
		Péterréve
		Zenta
	X	Bács-Bodrog vármegye
		Csongrád vármegye

Tiszáninneni kerület
	M:  az 1876-os közig. reformig
	Forrás:  gyal(458)
	T	Magyarorság 1723-1876 között
	P	Abaúj vármegye
		Bereg vármegye
		Borsod vármegye
		Gömör vármegye
		Heves vármegye
		Sáros vármegye
		Szepes vármegye
		Torna vármegye
		Ung vármegye
		Zemplén vármegye
	X	Felföld

Tiszántúl
	M:  Szűkebb, mint a Tiszántúli kerület, mint közig. egység. Az Alföld keleti része a Tiszától keletre
	Forrás:  kf(187)gyal(822)
	T	Nagy-Alföld
	P	Avas
		Bánság
		Bihar
		Ecsedi-láp
		Érmellék
		Fehér-Körös völgye
		Hortobágy puszta
		Körös-Maros köze
		körösi Sárrét
		Körösköz
		Krasznaköz
		Nyírség
		Rétköz
		szabolcsi Tiszahát
		Szamosköz
		Szilágyság
		Viharsarok
	X	Arad vármegye
		Békés vármegye
		Bihar vármegye
		Csanád vármegye
		Csongrád vármegye
		Hajdú vármegye
		Szabolcs vármegye
		Szatmár vármegye
		Tiszántúli kerület

Tiszántúli kerület
	M:  közig. régió 1723-1876 között
	Forrás:  gyal(193)
	T	Magyarorság 1723-1876 között
	P	Arad vármegye
		Békés vármegye
		Bihar vármegye
		Csanád vármegye
		Csongrád vármegye
		Krassó vármegye
		Máramaros vármegye
		Szabolcs vármegye
		Szatmár vármegye
		Temes vármegye
		Torontál vármegye
		Ugocsa vármegye
	X	Tiszántúl

Tiszarád
	Forrás:  ROM(58)
	T	Rétköz
		Szabolcs vármegye

Tiszasas
	Forrás:  kf(188)
	T	Jász-Nagykun-Szolnok vármegye
		Tiszazug

Tiszaug
	Forrás:  kf(188)
	T	Jász-Nagykun-Szolnok vármegye
		Tiszazug

Tiszazug
	Forrás:  kf(188)
	H	Köröszug
	T	Nagykunság
	P	Csépa
		Szelevény
		Tiszainoka
		Tiszakürt
		Tiszasas
		Tiszaug
	X	Jász-Nagykun-Szolnok vármegye

Titel
	Forrás:  gyal(45-46)
	T	Bács-Bodrog vármegye
		Sajkás vidék

Titeli csajkások kerülete
	L	Sajkás vidék

Titeli járás
	Forrás:  gyal(45-46.399)
	E	Sajkás vidék

Titicaca-tó
	F	dél-amerikai tó
	X	Bolívia
		Peru

Tízfalu
	Forrás:  gyal(357)kf(188)
	T	Barcaság
	P	Apáca falu
		Barcaújfalu
		Hétfalu
		Krizba
	X	Brassó vármegye

Tlaxcala
	T	Mexikó
	P	Tlaxcala de Xioténcatl

Tlaxcala de Xioténcatl
	T	Tlaxcala

tó
	F	állóvíz
	A	afrikai tó
		amerikai tó
		ausztráliai tó
		ázsiai tó
		európai tó
		halastó
		magyarországi tó
		óceániai tó
	T	vízrajz
	P	tavi öböl

Toba-tó
	F	ázsiai tó
	X	Indonézia

Tobol
	R	Ob

Tocantins
	H	Tucantins
	F	dél-amerikai folyó
	X	Atlanti-óceán

Tocantins szövetségi állam
	T	Brazília
	P	Palmas

Tófej
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Tofol
	T	Kosrae

Togdheer körzet
	T	Szomália

Togo
	M:  Államformája köztársaság. Közigazgatási beosztás: 5 körzet (région)
	F	nyugat-afrikai állam
	P	Lomé

Tóhát
	Forrás:  kf(188-189)
	T	Felföld
	X	Bereg vármegye

Tohoku
	L	Ou-chiho

Tokachi
	T	Hokkaido-sziget

Tokai-chiho
	T	Honshu-sziget

Tokaj
	Forrás:  hun(611)
	T	Tokaj Hegyalja
		Zemplén vármegye

Tokaj Hegyalja
	Forrás:  kf(109-113)
	HV	Hegyalja
	T	Felföld
	P	Abaújszántó
		Bodrogkeresztúr
		Bodrogolaszi
		Bodrogzsadány
		Erdőbénye
		Erdőhorváti
		Golop
		Kistoronya
		Mád
		Mezőzombor
		Olaszliszka
		Ond
		Rátka
		Sátoraljaújhely
		Tállya
		Tarcal
		Tokaj
		Tolcsva
	X	Abaúj-Torna vármegye
		Zemplén vármegye

Tokelau-szigetek
	F	polinéziai sziget
	T	Új-Zéland

Tokio
	F	főváros
	T	Kanto-Chiho

Tóköz
	Forrás:  kf(189)hun(340)
	T	Győr vármegyei Vízköz
	X	Győr vármegye

Tolcsva
	Forrás:  hun(611)
	T	Tokaj Hegyalja
		Zemplén vármegye

Tolima
	T	egyéb igazgatási területek

Tolna megye
	F	magyarországi megye
	T	Magyarország 1945(1949)-1983(1989) között
		Magyarország 1989-től
	P	Szekszárd
	E	Tolna vármegye

Tolna vármegye
	Forrás:  gyal(825)
	T	Dunántúli kerület
		Magyarország 1876-1920 között
		Magyarország 1921-1938 között
		Magyarország 1938-1941(1944) között
	P	Alsónyék
		Báta
		Decs
		Őcsény
		Sárpilis
		Völgységi járás
	R	Tolna megye
	X	Dunántúl
		Mezőföld
		Schwäbische Türkei
		tolnai Sárköz
		Völgység

tolnai Sárköz
	Forrás:  hun(371)kf(163-164)
	HV	Sárköz
	T	Dunántúl
	P	Alsónyék
		Báta
		Decs
		Őcsény
		Sárpilis
	X	Tolna vármegye

Toluca de Lerdo
	T	Mexico szövetségi állam

Tomi
	T	Moesia Inferior

Tomszk terület
	T	Szibéria közigazgatási terület

Tonga
	F	polinéziai állam
		polinéziai sziget

Tonkin
	M:  Vietnam északi, a Ma folyó és a kínai határ közötti részének a neve a francia gyarmati uralom időszakában.
	Forrás:  Britannica Hung., Magyar nagylexikon
	L	Bac Bo

Tonkini-felföld
	F	délkelet-ázsiai hegység
	T	Indokínai-félsziget

Tonkini-medence
	L	Vörös-folyó völgye

Tonkini-öböl
	L	Vietnami-öböl

Tonlé sap
	F	ázsiai tó
	X	Kambodzsa

Topeka
	T	Kansas szövetségi állam

Topozero-tó
	F	európai tó
	X	Oroszország európai része

Torda vármegye
	M:  1876-ban Maros-torda és Torda-aranyos vmegye között osztják fel
	Forrás:  gyal(826-827)
	T	Magyarok földje

Torda-Aranyos vármegye
	Forrás:  hun(659)gyal(826)
	T	Erdély 1876-1920 között
		Magyarország 1876-1920 között
		Székelyföld 1876-1920 között
	P	Felvinc
		Torockó
		Torockószentgyörgy
	E	Aranyosszék
	X	Keresztesmező
		Torockó vidéke

Tordai-hasadék
	M:  Az Aranyosmelléki mészkőhegység karsztos barlangjainak a beszakadásával keletkezett. A Hesdát-patak folyik a sok helyen járhatatlan, szűk szorosban
	F	hasadékvölgy
	T	Erdélyi-Középhegység

Tormafölde
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Torna vármegye
	M:  A vármegye többszöri egyesülés és szétválás után 1881-ben végleg egyesült Abaúj vármegyével
	Forrás:  gyal(193)
	T	Magyarország 1876-1920 között
		Tiszáninneni kerület
	R	Abaúj-Torna vármegye
	=	torna

Torockó
	Forrás:  kf(189-190)gyal(827)
	T	Torda-Aranyos vármegye
		Torockó vidéke

Torockó vidéke
	Forrás:  kf(189-190)
	F	erdélyi történeti-néprajzi táj
	P	Torockó
		Torockószentgyörgy
	X	Torda-Aranyos vármegye

Torockószentgyörgy
	Forrás:  gyal(827)kf(189-190)
	T	Torda-Aranyos vármegye
		Torockó vidéke

Torontál vármegye
	Forrás:  gyal(828)
	T	Magyarország 1876-1920 között
		Tiszántúli kerület
	P	Hertelendyfalva
		Sándoregyháza
		Székelykeve
	E	Temesi bánság
	X	Bánság
		Délvidék
		sokácok

Toronto
	T	Ontario szövetségi tartomány

Torosz-hegység
	F	közel-keleti hegység
	T	Eurázsiai-hegységrendszer

Torrens-tó
	F	ausztráliai tó

Tosan-Chiho
	T	Honshu-sziget

Toscana régió
	T	Olaszország

Toscanai-alföld
	T	Appennini-félsziget

Toscanai-Appenniek
	L	Apuanai-Alpok

Tószigetcsilizközi járás
	Forrás:  hun(537)gyal(73)
	X	Győr vármegyei Vízköz

toszkánai-szigetek
	F	dél-európai sziget
	T	olasz szigetek
	P	Elba-sziget

Tótfalu
	Forrás:  kf(176)
	T	Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye

Tótföld
	Forrás:  kf(190)
	L	Vendvidék

TOTONICAPÁN MEGYE
	T	Guatemala

Tótország
	M:  Szlavónia Árpád-kori magyar neve
	Forrás:  gyal(193)kf(181)
	L	Szlavónia

Tótság
	Forrás:  kf(192)
	L	Vendvidék

Tóttelke
	Forrás:  gyal(541)
	T	Alszeg
		Kolozs vármegye
	X	Hidalmási járás
		mócok

Towuti-tó
	F	ázsiai tó
	X	Indonézia

Tőkés település
	Forrás:  hun(674)kf(138)kok(33)
	T	Lápos mente
		Szolnok-Doboka vármegye

Tököl
	Forrás:  kf(77-78)
	T	Csepel-sziget
		Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye

tölgyes
	LV	Gyergyótölgyes
		Szamostölgyes
		tölgyerdő

Tölgyesi-szoros
	F	keleti-kárpátoki szoros

Tömösi-hágó
	F	keleti-kárpátoki hágó

Törcsvári-hágó
	F	keleti-kárpátoki hágó

Törökfalu
	Forrás:  gyal(132)
	T	Nagysomkúti járás
		Szatmár vármegye
	X	Kővár vidéke

Törökország
	F	közel-keleti állam
	T	Balkán
	P	Dél-Anatólia régió
		Délkelet-Anatólia régió
		Égei-tengeri régió
		Fekete-tengeri régió
		Kelet-Anatólia régió
		Közép-Anatólia régió
		Márvány-tengeri régió
	E	Asia Minor Occidentalis
		Asia Minor Orientalis
		Oszmán-Török Birodalom
	X	Ararát-síkság
		balkáni állam
		Beysehiri-tó
		bizantinológia
		Egridiri-tó
		Közel-Kelet
		török nyelv
		Tuz-gölü
		Van-tó

Tövis helység
	Forrás:  hun(698-699)
	T	Alsó-Fehér vármegye
		erdélyi Hegyalja
	=	tövis

Tövishát
	Forrás:  kszn(6-7)
	T	Szilágyság
	P	Benedekfalva
		Bogdánd
		Bősháza
		Désháza
		Diósad
		Hadad
		Hadadnádasd
		Kisdoba
		Kusaly
		Lele
		Magyargoroszló
		Menyő
		Mocsolya
		Nagydoba
		Nagymon
		Szamosardó
		Szér
		Szilágyballa
		Szilágycseh
		Szilágyerked
		Szilágyfőkeresztúr
		Szilágygörzsön
		Szilágykövesd
		Szilágysámson
		Szilágyszeg
		Szilágyszentkirály
		Szilágyújlak
		Vérvölgy
		Völcsök
	X	Szilágy vármegye

Trachonitis
	T	Palesztina

Tractus Submontanus
	M:  a baranyai Hegyalja latin megfelelője
	Forrás:  kf(110)
	R	baranyai Hegyalja

Trák-tenger
	F	peremtenger
	T	Égei-tenger

trák-tengeri sziget
	M:  szigetvilág
	T	görög szigetvilág

Transsylvania
	M:  A nevezett terület viszonyításos elnevezése a történelmi Magyarországon belül
	L	Erdély

Transvaal
	L	Gauteng

Transzhimalája
	F	belső-ázsiai hegység
		Himalája észak-déli vonulat

Transzkaukázia
	M:  A Nagy-Kaukázustól délre fekvő vidék neve.
	H	Kaukázusontúl
	T	Kaukázus-vidék

Trás-os-Montes e Alto Duoro tartomány
	T	Portugália

Trasimeno-tó
	F	európai tó
	X	Olaszország

Trencsén
	Forrás:  gyal(194)
	F	szabad királyi város
	T	Trencsén vármegye

Trencsén vármegye
	Forrás:  gyal(833)
	T	Dunáninneni kerület
		Magyarország 1876-1920 között
	P	Trencsén
	X	Felföld
		habánok
		Hegyentúl

Trentino-Alto Adige régió
	T	Olaszország

Tres Galliae
	L	Gallia Comata

Triglav-csúcs, Bulg.
	F	európai hegycsúcs
	T	Balkán-hegység

Triglav-csúcs, Szlov.
	F	európai hegycsúcs
	T	Juliai-Alpok
	X	Szlovénia

Trinidad és Tobago
	M:  Államformája köztársaság. Közigazgatási beosztás: 8 megye (county), 3 város, 1 városi körzet
	F	közép-amerikai állam
	P	Port of Spain

Trinity
	F	észak-amerikai folyó
	X	Mexikói-öböl

Tripoli tartomány
	HV	Tripolisz
	T	Líbia
	P	Tripoli város, Lb.
	E	Tripolitania tartomány

Tripoli város, Lb.
	H	Tarablus
		Tarabulus, Lb.
	HV	Tripolisz
	F	főváros
	T	Tripoli tartomány
	E	Oea

Tripoli város, Lbn.
	H	Tarabulus, Lbn.
	HV	Tripolisz
	T	Libanon

Tripolisz
	LV	főníciai Tripolisz
		thessaliai Tripolisz
		Tripoli tartomány
		Tripoli város, Lb.
		Tripoli város, Lbn.
		Tripolisz török kormányzóság
		Tripolisz város, Gör.
		Tripolisz vidéke
		Tripolitana provincia
		Tripolitania

Tripolisz török kormányzóság
	M:  1551-től része az oszmán birodalomnak
	H	Tripolitana török kormányzóság
	HV	Tripolisz
	T	Oszmán-Török Birodalom
	R	Cyrenaica tartomány
		Tripolitania
	E	Tripolitana provincia
	X	Líbiai olasz gyarmat
		Tunisz a középkorban
	=	Líbia

Tripolisz város, Gör.
	HV	Tripolisz
	T	Arcadia megye

Tripolisz vidéke
	M:  Ókori tartomány Észak-Afrikában. Nevét a szicíliai görögöktől három nagy városa miatt kapta
	H	afrikai Tripolisz
	HV	Tripolisz
	T	Regio syrtica
	P	Leptis Magna
		Oea
		Sabrata

Tripolitana
	F	Africa
	A	Tripolitana provincia
		Tripolitana tartomány
	E	Regio syrtica

Tripolitana provincia
	M:  Septimus Severus (193-211. Kr. u.) önállósította. 534-től a Bizánci Birodalom tartománya. A 7. századtól 1551-ig a változó arab kalifátusok része
	HV	Tripolisz
	F	Tripolitana
	T	Africa dioecesis
	R	Tripolisz török kormányzóság
	E	Tripolitana tartomány

Tripolitana tartomány
	F	Tripolitana
	T	Africa ProconsularisI
	R	Tripolitana provincia

Tripolitana török kormányzóság
	L	Tripolisz török kormányzóság

Tripolitania
	M:  1912-1945-ig olasz gyarmat
	HV	Tripolisz
	T	Líbiai olasz gyarmat
	R	Tripolitania tartomány
	E	Tripolisz török kormányzóság

Tripolitania tartomány
	T	Egyesült Líbiai Királyság
	R	Tripoli tartomány
	E	Tripolitania

Tripura
	T	India
	P	Agartala

Tristan da Cunha
	T	Szent Ilona

Troas
	F	ókori Görögország
	X	Phrygia

Troia
	H	Ilion
	T	Phrygia

Troms
	T	Észak-Norvégia

Trondelag
	T	Norvégia
	P	Dél-Trondelag
		Észak-Trondelag

Trondheim-fjord
	F	Fjord
	T	Norvég-tenger
	X	Norvégia

troposzféra
	M:  A földi légkörnek a Föld felszínéval érintkező legalsó, 8—18 km vastag, az időjárást alapjában meghatározó rétege
	M:  A földi légkörnek a Föld felszínéval érintkező legalsó, 8-18 km vastag, az időjárást alapjában meghatározó rétege
	T	atmoszféra

trópusi égöv
	L	forró égöv

trópusi füves puszta
	F	füves puszta
	A	szavanna

trópusi öv
	L	forró égöv

trópusi sivatag
	M:  Az Egyenlítőtől északra és délre a 15-30. szélességi fok övezetében alakultak ki. A passzát szelek leszálló, nagy nyomású övezetébe esnek
	H	zonális sivatag
	F	sivatag
	A	arab-félszigeti sivatag
		Homokvidék
		Kalahári-medence
		Kavír-sivatag
		Líbiai-sivatag
		Szahara
		Thar-sivatag

Trujillo
	LV	Trujillo szövetségi állam
		Trujillo város

Trujillo szövetségi állam
	HV	Trujillo
	T	Venezuela
	P	Trujillo város

Trujillo város
	HV	Trujillo
	T	Trujillo szövetségi állam

Truk islands
	L	Chuuk

Trunk
	Forrás:  gyal(649)kok(33)kf(149)
	T	Bacau megye
		moldvai Mezőség

Tucantins
	L	Tocantins

Tucumán tartomány
	T	Argentína

Tucupita
	T	Delta Amacuro szövetségi terület

Tula terület
	T	Központi vidék a Feketeföld kivételével

Tulcea megye
	T	Románia

Tulka
	Forrás:  gyal(60-61)
	T	Bihar vármegye
		bihari Mezőség

Tumbes megye
	F	Északi igazgatási területek
	T	Peru

tundra
	M:  A sarkvidéki területek sivatagi jelensége
	F	flóra
		sivatag
		táj
	X	tajga

Tunézia
	M:  Államformája köztársaság. Közigazgatási beosztás: 23 tartomány (vilayet)
	F	Maghreb ország
	P	Tunis
	E	Tunisz a középkorban
	X	Bizertei-tó

Tungurahua tartomány
	T	Ecuador

Tunis
	F	főváros
	T	Tunézia
		Tunisz a középkorban

Tunisz a középkorban
	M:  Az arab kalifátus fölbomlása után, a kora középkortól önálló, 1575-1871 között török hűbérállam, utána Tunézia.
	T	Oszmán-Török Birodalom
	P	Tunis
	R	Tunézia
	X	Tripolisz török kormányzóság

Tur
	F	magyarországi folyó
	R	Tisza

Turáni-alföld
	F	alföld
		közép-ázsiai természeti táj

Túrhát
	Forrás:  kf(190)
	T	Szamosköz
	P	Paládok
		szatmári Sárköz
	X	Szatmár vármegye

Turkana-tó
	H	Rudolf-tó
	F	afrikai tó
	X	Etiópia
		Kenya

Turkesztán
	M:  Oroszország, Kína és Afganisztán területére eső nagytáj
	H	Turkisztán
	F	közép-ázsiai természeti táj
	A	Kelet-Turkesztán
		Nyugat-Turkesztán

Túrkeve
	Forrás:  gyal(551)
	T	Jász-Nagykun-Szolnok vármegye
		Nagykunság

Turkisztán
	L	Turkesztán

Turks- és Caicos-szigetek
	F	közép-amerikai sziget
		Nagy-Britannia külbirtoka

Turku
	T	Turku és Pori

Turku és Pori
	H	Abo és Björneborg
	T	Finnország
	P	Turku

Turóc vármegye
	Forrás:  gyal(836)
	T	Dunáninneni kerület
		Magyarország 1876-1920 között
	X	Felföld

Túrterebes
	Forrás:  hun(206)kf(164)
	T	Szatmár vármegye
		szatmári Sárköz

Turvékonya
	Forrás:  gyal(345)
	T	Avas
		Szatmár vármegye

Tuscia et Annonaria
	T	Italia Annonaria

Tuscia et Umbria
	T	Italia Suburbicaria

Tuvai autonóm terület
	T	Szibéria közigazgatási terület
	P	Küzül

Tuvalu
	M:  8 atoll
	H	Ellice-szigetek
	F	polinéziai állam
		polinéziai sziget

Tuxtla Guitiérrez
	T	Chiapas

Tuz-gölü
	H	Tuz-tó
	F	ázsiai tó
	X	Törökország

Tuz-tó
	L	Tuz-gölü

Tuzsér
	Forrás:  ROM(58)
	T	Rétköz
		Szabolcs vármegye

Tündéres
	Forrás:  gyal(45-46)
	T	Bács-Bodrog vármegye
		Sajkás vidék

Türe
	Forrás:  gyal(541)
	T	Kolozs vármegye
		Nádasmente
	X	Nádasmenti járás

Türingia
	M:  A weimari köztársaságban 1920-ban a korábban szétdarabolt türingiai területeket új szövetségi államban egyesítették
	F	német történelmi államok
	R	Thüringen
	E	türingiai államok

türingiai államok
	M:  1485-1918-között viszonylag önálló hercegségek alkották Türingiát
	Forrás:  Brockhaus Encyclopädie, Britannica Hung.
	F	német történelmi államok
	P	Reuss
		Schwarzburg
		Szász-Altenburg Hercegség
		Szász-Koburg-Gotha Hercegség
		Szász-Meiningen-Hildburghausen Hercegség
		Szász-Weimar-Eisenach Nagyhercegség
	R	Türingia

Türkmenisztán
	M:  1994 előtt lásd Szovjetunió. Közigazgatási beosztás: 5 terület (oblaszty)
	F	közép-ázsiai állam
	T	Független Államok Közössége ázsiai része
	P	Asgabat
	X	Kaszpi-tenger
		Nyugat-Turkesztán
		türkmének

Türkös
	Forrás:  gyal(357)
	T	Barcaság
		Brassó vármegye
		Négyfalu

Tűzföldi szigetvilág
	F	dél-amerikai természeti táj
	X	Argentína

Tyimán-hátság
	F	Kelet-európai hátság

Tyrone
	T	Észak-Írország

Tyros
	H	Tirusz
	T	főníciai Tripolisz

Tyubu-Tiho
	L	Chubu-chiho

Ualan
	L	Kosrae

Ubangi
	L	Oubangui

Ubangi-Shari
	L	Közép-Afrikai Köztársaság

Ubari tartomány
	T	Líbia

Ucayali
	R	Amazonas-folyó

Udmurtföld
	T	Urál-vidék közigazgatási egység
	P	Izsevszk

Udvarhely vármegye
	Forrás:  hun(659)gyal(838)
	T	Erdély 1876-1920 között
		Magyarország 1876-1920 között
		Magyarország 1938-1941(1944) között
		Székelyföld 1876-1920 között
	P	Alsósófalva
		Atyha
		Felsősófalva
		Homoróddaróc
		Homoródszentmárton
		Korond
		Oklánd
		Székelydálya
		Székelyzsombor
		Vargyas
	E	Udvarhelyszék
	X	Homoród mente
		Nyikó mente
		Sóvidék

Udvarhelyszék
	M:  az 1876-os megyebeosztással közig. szerepét átvette a vármegye
	Forrás:  hun(658)gyal(784)
	T	Székelyföld 1876-ig
	P	Bardóc fiúszék
		Keresztúr fiúszék
		Székelyföldi Partium
	R	Udvarhely vármegye
	X	székelyek

Ufa
	T	Baskíria

Uganda
	M:  Államformája köztársaság. Közigazgatási beosztás: 10 tartomány (province)
	F	kelet-afrikai állam
	P	Kampala
	E	Brit Kelet-Afrika
	X	Kyoga-tó
		Mobutu-tó
		Rutanzige-tó
		Viktória-tó

Ugocsa vármegye
	Forrás:  gyal(838)
	T	Magyarország 1876-1920 között
		Magyarország 1938-1941(1944) között
		Tiszántúli kerület

Ugra
	Forrás:  gyal(101.586)
	T	Kőhalom szék
		Nagy-Küküllő vármegye

Ui fáilghe
	L	Offaly grófság

Uige tartomány
	T	Angola

Új-angliai hegység
	H	New England-fennsík
	F	kelet-ausztráliai hegyég
	P	Hastings-hegység
		Liverpool-hegység

Új-Brunswick
	L	New Brunswick

Új-Dél-Wales
	L	New South Wales

Új-Guinea
	LV	Pápua Új-Guinea
		Új-Guinea tartomány
		Új-Guinea-sziget

Új-Guinea tartomány
	HV	Új-Guinea
	T	Indonézia
	P	Nyugat-Irian
	X	Új-Guinea-sziget

Új-Guinea-sziget
	HV	Új-Guinea
	F	melanéziai sziget
	X	Pápua Új-Guinea
		Új-Guinea tartomány

új-guineai folyó
	F	óceániai folyó
	A	Fly
		Mamberamo
		Sepik

Új-Hebridák
	M:  1980.07.30-tól független állam, Vanuatui Köztársaság a megnevezése
	R	Vanuatu-szigetek

Új-Kaledónia
	F	melanéziai sziget
	T	Francia tengeren túli terület

Új-Kasztília
	A	Új-Kasztília autonóm körzet
		Új-kasztíliai medence
	T	Kasztília

Új-Kasztília autonóm körzet
	F	Új-Kasztília
	T	Spanyolország
	P	Madrid

Új-kasztíliai medence
	F	Új-Kasztília
	T	Spanyol-Mezeta

Új-Mexikó
	L	New Mexico szövetségi állam

Új-Skócia
	L	Nova Scotia

Új-Zéland
	F	óceániai állam
	P	Chatham-szigetek
		Cook-szigetek
		Déli-sziget
		Északi-sziget
		Niue
		Stewart-szigetek
		Tokelau-szigetek
	X	Taupo-tó

új-zélandi folyó
	F	óceániai folyó

Újbabiloni Birodalom
	M:  Kr. e. 625-539 között
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Ókori lexikon
	HV	Babilon
	F	Babiloni Birodalom
	R	Perzsa Birodalom
	E	Asszír Birodalom

Újbánya
	Forrás:  gyal(194)
	F	királyi bányaváros
		szabad királyi város
	T	Bars vármegye

Újdelhi
	M:  1912-től India fővárosa, elsősorban kormányzati központ
	T	Delhi város

Újegyház
	Forrás:  gyal(134.839)
	T	Szeben vármegye
		Újegyház szék

Újegyház szék
	Forrás:  hun(658)gyal(839)
	H	Alcina szék
	T	Altland
	P	Alcina
		Bendorf
		Cikendál
		Climboka
		Hóföld
		Holomány
		Illenbák
		Kürpöd
		Márpod
		Oltszakadát
		Szászház
		Szentjánoshegy
		Újegyház
		Vurpód
	R	Újegyházi járás
	X	erdélyi szászok

Újegyházi járás
	Forrás:  gyal(134.839)
	T	Szeben vármegye
	E	Újegyház szék

Újfalu
	Forrás:  kf(77-78)
	L	Szigetújfalu

Újfehértó
	Forrás:  gyal(494-495)hun(193)
	T	Szabolcs vármegye
	X	Hajdú kerület

újkori állam
	M:  1490 után
	F	állam
	A	afrikai állam
		amerikai állam
		arab ország
		Ausztrália
		ázsiai állam
		európai állam
		fejlett ország
		fejlődő ország
		gyarmatbirodalom
		óceániai állam
		Oszmán-Török Birodalom

újkori Itália
	F	Itália
	R	Olaszország
	E	középkori Itália

Ujmalomsok
	Forrás:  gyal(73)
	T	Győr vármegye
		Sokoróalja

Újmoldova
	T	Krassó vármegye
		Krassó-Szörény vármegye
	X	Szent László vára

Újszász
	Forrás:  kf(183-184)
	T	Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye
		Tápióvidék

Újvidék
	Forrás:  gyal(194)
	F	szabad királyi város
	T	Bács-Bodrog vármegye

Ukrajna
	M:  1994 előtt lásd Szovjetunió
	F	kelet-európai állam
	T	Független ÁllamokKözössége európai része
	P	Cserkasszi terület
		Csernigov terület
		Csernovci terület
		Dnepropetrovszk terület
		Doneck terület
		Harkov terület
		Herszon terület
		Hmelnickij terület
		Ivano-Frankovszk terület
		Kárpátalja
		Kiev terület
		Kirovográd terület
		Krím terület
		Luganszk terület
		Lvov terület
		Nikolaev terület
		Odessza terület
		Poltava terület
		Rovno terület
		Szumi terület
		Tarnopol terület
		Vinnica terület
		Volhínia
		Zaporozse terület
		Zsitomir terület

Ul`janovszk terület
	T	Középső- és Alsó-Volga-vidék

Ulan-Ude
	T	Burjátföld

Ulánbátor
	F	főváros
	T	Mongólia

Ulster
	T	Észak-Írország

Ulungur-tó
	F	ázsiai tó
	X	Kína

Umbria
	T	Italia provincia

Umbria régió
	T	Olaszország

Umm al Qaywayn
	T	Arab Emírségek

Umuahia
	T	Abia szövetségi állam

Ung vármegye
	Forrás:  gyal(844)
	T	Magyarország 1876-1920 között
		Magyarország 1938-1941(1944) között
		Tiszáninneni kerület
	R	Szabolcs és Ung k. e. e. vármegye
	X	Felföld
		ungi Tiszahát

ungi Tiszahát
	M:  Ung vmegye déli, Tisza-menti területe
	Forrás:  kf(185)
	HV	Tiszahát
	T	Felföld
	X	Ung vármegye

Ungurfalva
	Forrás:  kok(33)
	L	Nemesbudafalva

Univ. xxiv regalium civ. terrae scep.
	Forrás:  gyal(793)
	L	szepesi város

Unterwald
	Forrás:  hun(658)gyal(844)
	H	Erdőalj
	T	Királyföld
	P	Szászsebes szék
		Szászváros szék
		Szerdahely szék
	X	erdélyi szászok

Unterwalden
	T	Svájc
	P	Nidwalden félkanton
		Obwalden félkanton

Uppland
	T	Svealand

Urál
	LV	Urál-folyó
		Urál-hegység
		Urál-vidék közigazgatási egység
		Urál-vidék nagytáj

Urál-folyó
	HV	Urál
	F	európai folyó
	X	Kaszpi-tenger

Urál-hegység
	HV	Urál
	F	európai hegység
	A	Déli-Urál
		Északi-Urál
		Középső-Urál
		Sarki-Urál
	T	Urál-vidék nagytáj

Urál-vidék közigazgatási egység
	HV	Urál
	T	Oroszország európai része
	P	Baskíria
		Cseljabinszk terület
		Orenburg terület
		Perm` terület
		Szverdlovszk terület
		Udmurtföld

Urál-vidék nagytáj
	M:  A hegység a kapcsolódó medencékkel és hátságokkal
	HV	Urál
	F	kelet-európai természeti táj
	P	Urál-hegység

Urartu
	M:  Kr. e. 1300-tól önálló állam a Van-tó térségében. Jeremiás 51.27 ír róla Urartu néven. A Perzsa Birodalom fokozatosan bekebelezi
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Ókori lexikon, Haag Bibliai lexikon
	HV	Ararát
	F	ókori állam
	R	Armenia

Uri
	T	Svájc
	P	Altdorf

Urmia-tó
	F	ázsiai tó
	X	Irán

Úrsziget
	Forrás:  kf(77-78)
	L	Csepel-sziget

Uruguay
	M:  Közigazgatási beosztás: 19 megye (departamento). Államformája köztársaság
	F	dél-amerikai állam
	P	Montevideo, Ur.
	X	Mirimi-tó

Uruguay-folyó
	F	dél-amerikai folyó
	X	Atlanti-óceán

USA
	L	Egyesült Államok

Usulután megye
	T	Salvador

Uszód
	Forrás:  kf(83)
	T	Dunamellék
		Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye

ÚSZÓMEDENCE
	HV	fürdőmedence
		medence
	T	uszoda

Uszt-ordinszkiji Burjátföld
	T	Irkutszk terület
	P	Uszty-Ordinszkij

Uszty-Ordinszkij
	T	Uszt-ordinszkiji Burjátföld

Utah szövetségi állam
	T	Egyesült Államok
	P	Salt Lake city

Utrecht
	LV	Utrecht tartomány
		Utrecht város

Utrecht tartomány
	HV	Utrecht
	T	Hollandia
	P	Utrecht város

Utrecht város
	HV	Utrecht
	T	Utrecht tartomány

Uttar Pradesh
	T	India
	P	Lucknow

Uusima
	H	Nyland
	T	Finnország
	P	Helsinki

Uvsz-tó
	F	ázsiai tó
	X	Mongólia

Uyo
	T	Akwa Ibom szövetségi állam

Uzdiszentpéter
	Forrás:  kf(145-146)
	T	erdélyi Mezőség
		Kolozs vármegye

Uzsoki-hágó
	F	északi-kárpátoki hágó

Ürmös
	Forrás:  gyal(101.586)
	T	Dél-Erdély
		Kőhalom szék
		Nagy-Küküllő vármegye
	X	szászmagyarok

Üzbegisztán
	M:  1994 előtt lásd Szovjetunió. Közigazgatási beosztás: 12 terület (oblaszty), 1 autonóm köztársaság
	F	közép-ázsiai állam
	T	Független Államok Közössége ázsiai része
	P	Karakalpakföld
		Szamarkand
		Taskent
	X	Nyugat-Turkesztán

Vaasa
	H	Vasa
	T	Pohjanmaa

Vác
	T	Pest megye

Váci-sziget
	Forrás:  fnesz2(557)
	L	Szentendrei-sziget

vádi
	M:  Időszakos folyómeder
	F	folyóvölgy
	T	sivatag

Vádi járás
	M:  1876-ig Kővár vidéke része
	Forrás:  gyal(195)
	T	Kővár vidéke

VADNYUGAT
	T	Egyesült Államok

Vaduz
	F	főváros
	T	Liechtenstein

Vaenem
	F	európai tó
	X	Svédország

Vaettern
	F	európai tó
	X	Svédország

Vág
	R	Duna

Vág-Duna
	F	Közép-Duna

Vags-fjord
	F	Fjord
	T	Norvég-tenger
	X	Norvégia

Vágsellye
	Forrás:  kf(141-142)
	T	Mátyusföld
		Nyitra vármegye

Vajasd
	Forrás:  hun(698-699)
	T	Alsó-Fehér vármegye
		erdélyi Hegyalja

Vajdahunyad
	Forrás:  kf(82)
	T	Hunyad vármegye
	X	bányaváros
		dévai csángók

Vajdaság
	M:  Beleértve a Bácskát, Szerbia szerémségi és bánáti részét. 1918 után átveszi a Délvidék szerepét a terület megnevezésében
	Forrás:  kf(191-192)
	T	Kárpát-medence
		Szerbia
	P	vajdasági magyar irodalom
		vajdasági magyarság
	E	Délvidék
		területi visszacsatolás
	X	Bácska
		Bánság
		Dél-Magyarország
		Szerémség

Vajdaság közigazgatási terület
	F	közigazgatási terület

Vajgacs-sziget
	F	észak-európai sziget
	T	Nyenyecföld

Vajszló
	Forrás:  gyal(691)
	T	Baranya vármegye
		Ormánság

Valais
	H	Wallis, Svájc
	T	Svájc
	P	Sion város2

Válaszút
	Forrás:  kf(73)
	T	Borsa völgye

Valdáj-hátság
	F	Kelet-európai hátság

Valdivia tartomány
	T	Chile

Vále
	Forrás:  gyal(780)
	T	Szeben vármegye
		Szelistye fiókszék

Valencia
	LV	Valencia autonóm körzet
		Valencia város, Sp.
		Valencia város, Ven.

Valencia autonóm körzet
	HV	Valencia
	T	Spanyolország
	P	Valencia város, Sp.

Valencia város, Sp.
	HV	Valencia
	T	Valencia autonóm körzet

Valencia város, Ven.
	HV	Valencia
	T	Carabobo szövetségi állam

Valenciai-medence
	F	alföld
	T	Pireneusi-félsziget

Valeria
	T	Italia Suburbicaria

Valeria Byzacena
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Ókori lexikon
	L	Byzacena provincia

Valkonya
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Valle D`Aosta régió
	T	Olaszország

Valle megye
	T	Honduras

Valletta
	M:  Közigazgatási beosztás: 6 körzet (district)
	F	főváros
	T	Málta

Valparaíso tartomány
	T	Chile

Valverde tartomány
	T	Dominikai Köztársaság

Vámfalu
	Forrás:  gyal(345)
	T	Avas
		Szatmár vármegye

Vámosatya
	T	Szabolcs-Szatmár-Bereg megye

Vámosgálfalva
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	T	Kis-Küküllő mente
		Kis-Küküllő vármegye

Vámospércs
	Forrás:  gyal(495)hun(201-202)
	F	hajdú város

Vámosudvarhely
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	T	Kis-Küküllő mente
		Kis-Küküllő vármegye

Van-tó
	F	ázsiai tó
	X	Törökország

Vandál Királyság
	M:  429-537 között Észak-Afrikában, Szardinia és Korzika szigetén
	Forrás:  Britannica Hung., Brockhaus Encyclopädie
	F	középkori állam
	R	Keletrómai Birodalom
	E	Nyugatrómai Birodalom
		vandálok területe

vandálok területe
	M:  Germán nép, őshazájuk az Odera mentén volt. Hispánián átvonulva (ott nevüket "Andalúzia" őrzi) 429-ben Észak-Afrikában alapítottak államot (Vandál Királyság)
	F	germánok területe
	R	Vandál Királyság

Vanuatu
	M:  Vanuatui Köztársaság
	F	Melanéziai állam
	P	Vila
	X	Vanuatu-szigetek

Vanuatu-szigetek
	F	melanéziai sziget
	E	Új-Hebridák
	X	Vanuatu

Váralja
	Forrás:  gyal(194.792)
	F	szepesi város
	T	Szepes vármegye

Váralmás
	Forrás:  gyal(541)
	T	Alszeg
		Kolozs vármegye
	X	Hidalmási járás
		mócok

Varanger-fjord
	F	Fjord
	T	Barents-tenger
	X	Norvégia

Varasd vármegye
	Forrás:  gyal(193)
	T	Horvát-szlavón társországok
		Horvátország

Várasfenes
	Forrás:  kf(93-94)
	T	Bihar vármegye
		Fekete-Körös völgye

Várdaróc
	Forrás:  kf(53)
	H	Daróc
	T	alfaluk
		Baranya vármegye

Várfölde
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Vargyas
	Forrás:  gyal(856)
	T	Bardóc fiúszék
		Erdővidék
		Udvarhely vármegye

Variszcidák
	L	Variszkuszi-hegységrendszer

variszkuszi hegységképződés
	H	armorikai hegységképződés
	F	hegységképződés
	R	Variszkuszi-hegységrendszer

Variszkuszi-hegységrendszer
	M:  Azoknak a hegységeknek a vonulata, amelyek a devon és a karbon időszakban képződtek. A hegységrendszer szabálytalan futású, középidei-harmadidőszaki üledékes medencék tagolják
	H	Hercíniai hegységrendszer
		Variszcidák
	F	hegységrendszer
	P	Ardennek
		Armorikai hegység
		Cseh-Morva-medencei peremhegység
		Francia-középhegység
		Lengyel-középhegyvidék
		Marokkói Mezeta
		Német-középhegyvidék
		Rajnai-palahegység
		Spanyol-Mezeta
		Vogézek
	E	variszkuszi hegységképződés

Varkana
	L	Hyrcania történeti táj

vármegye
	M:  Történelmi vármegye. Nemesi önkormányzattal rendelkező, nagyobb területű közigazgatási egység a történelmi Magyarországon
	R	magyarországi megye

vármegyei területek
	L	Magyarok földje

Värmland
	T	Svealand

város
	HV	vidék
	F	közigazgatási egység
		település
	A	előváros
		főváros
		testvérváros
	T	városagglomeráció
		városökológia
	P	belváros
		lakótelep
	E	bombázás
		ostrom
		önkormányzat

Varsó
	H	Warszawa
	F	főváros
	T	Varsói vajdaság

Varsói vajdaság
	T	Lengyelország
	P	Varsó

Vas megye
	F	magyarországi megye
	T	Magyarország 1945(1949)-1983(1989) között
		Magyarország 1989-től
	P	Szentkirály, Vas m.
		Szombathely
	E	Vas vármegye

Vas vármegye
	Forrás:  gyal(861)
	T	Dunántúli kerület
		Magyarország 1876-1920 között
		Magyarország 1921-1938 között
		Magyarország 1938-1941(1944) között
	P	Alsómedves
		Alsóőr
		Celldömölk
		Dávidháza
		Domonkosfa
		Felsőmedves
		Felsőőr
		Ispánk
		Jánosháza
		Kapornak
		Kerkáskápolna
		Kisrákos
		Kotormány
		Kőszeg
		Nagyrákos
		Nemesmedves
		Őrbajánháza
		Őrihodos
		Őriszentmárton
		Őriszentpéter
		Őrisziget
		Pankasz
		Pinkafő
		Szaknyér
		Szatta
		Szomoróc
		Vasjobbágyi
		Vasvörösvár
	R	Vas megye
	X	Alsóőrség
		Dunántúl
		Felsőőrség
		Kemenesalja
		Kemeneshát
		vasi Hegyalja
		vasi Hegyhát
		Vendvidék

Vasa
	L	Vaasa

vasi Hegyalja
	Forrás:  kf(113)
	HV	Hegyalja
	T	vasi Hegyhát
	X	Vas vármegye

vasi Hegyhát
	Forrás:  kf(114-115)
	H	Körmend-hegyháti járás
	HV	Hegyhát
	T	Dunántúl
	P	vasi Hegyalja
	X	Vas vármegye
		Zala vármegye

Vasjobbágyi
	Forrás:  gyal(697-698)kf(97-98)
	H	Jobbágyi
	T	Felsőőrség
		Vas vármegye

Vaskapu
	LV	Vaskapu-barlang
		Vaskapu-csatorna
		Vaskapu-hágó
		Vaskapu-szoros
		Vaskapu-zuhatag

Vaskapu-barlang
	HV	Vaskapu
	T	Pilis-hegység

Vaskapu-csatorna
	M:  Nyílt hajózó-csatorna a Vaskapu-zuhatagon keresztül. A hajózhatóság miatt gátak közé kellett fogni
	HV	Vaskapu
	F	Szárazföldi csatorna
	P	Vaskapu-szoros

Vaskapu-hágó
	M:  Hágó Hunyad vármegye hátszegi járásában. A hágó a Pojána-Ruszka és a Godján Szárkó hegységeket választja el. A hágón át vezet az út Hátszegről Karánsebesre
	HV	Vaskapu
	F	déli-kárpátoki hágó

Vaskapu-szoros
	M:  Szurdokvölgy a romániai Mehádiai-hegység és a szerbiai Miroc-hegység között
	HV	Vaskapu
	F	dunai szoros
		szurdokvölgy
	T	Al-Duna
		Vaskapu-csatorna
	E	Kazán-szoros

Vaskapu-zuhatag
	M:  A Kárpátokat a Balkáni-hegységgel összekötő sziklaszirt alkotja
	HV	Vaskapu
	F	vízesés

Vasláb
	Forrás:  tm(26-27)
	H	Gyergyóvasláb
	T	Csík vármegye
		Gyergyó

Vaslui megye
	T	Moldva
		Románia

Vasmegyer
	Forrás:  ROM(58)
	T	Rétköz
		Szabolcs vármegye

Västerbotten
	T	Norrland

Västergötland
	T	Götaland

Västmanland
	T	Svealand

Vasvörösvár
	Forrás:  gyal(697-698)kf(97-98)
	T	Felsőőrség
		Vas vármegye

Vatikán
	M:  Vatikánváros állam
	H	Szentszék
		Vatikán Állam
		Vatikánváros Állam
	F	dél-európai állam
		főváros
	T	Róma
	E	Pápai Állam
	X	katolikus egyház
		pápaság

Vatikán Állam
	L	Vatikán

Vatikánváros Állam
	L	Vatikán

Vaud
	T	Svájc
	P	Lausanne

végmoréna
	A	Kelet-európai végmoréna
		Közép-európai végmorénasor
	E	homlokmoréna

Velencei Köztársaság
	F	középkori állam
	T	középkori Itália

Velencei tó környéke
	Forrás:  kf(192-193)
	T	Vértesalja

Velencei-Alpok
	H	Dolomitok
	T	Déli-Mészkőalpok
	P	Marmolada

Velencei-tó
	F	magyarországi tó

Veluwe
	F	Közép-európai geest

Vencsellő
	Forrás:  ROM(58)
	T	Rétköz
		Szabolcs vármegye

Vendée
	T	Francia-Belga-rögvidék

Vendsyssel-thy
	F	észak-európai sziget
	T	Dánia

Vendvidék
	Forrás:  kf(190)
	H	Tótföld
		Tótság
	T	Dunántúl
	X	magyarországi szlovének
		Vas vármegye
		Zala vármegye

Venetia et Histria
	T	Italia Annonaria
		Italia provincia

Veneto régió
	T	Olaszország

Venezuela
	F	dél-amerikai állam
	P	Amazonas szövetségi terület
		Anzoátegui szövetségi állam
		Apure szövetségi állam
		Aragua szövetségi állam
		Barinas szövetségi állam
		Bolívar szövetségi állam
		Carabobo szövetségi állam
		Caracas szövetségi kerület
		Cojedes szövetségi állam
		Delta Amacuro szövetségi terület
		Falcón szövetségi állam
		Guárico szövetségi állam
		Lara szövetségi állam
		Mérida szövetségi állam
		Miranda szövetségi állam
		Monagas szövetségi állam
		Nueva Esparta szövetségi állam
		Portuguesa szövetségi állam
		Sucre szövetségi állam
		Táchira szövetségi állam
		Trujillo szövetségi állam
		Yaracuy szövetségi állam
		Zulia szövetségi állam
	X	Sierra Nevade de Mérida

Venezuela parti hegységei
	F	dél-amerikai hegység

Veracruz
	T	Mexikó
	P	Jalapa enríquez

Veraguas tartomány
	T	Panama
	P	Santiago város, Pan.

Vereckei-hágó
	F	északi-kárpátoki hágó

Verhojanszki-hegység
	F	észak-ázsiai hegység

Vermont szövetségi állam
	T	Egyesült Államok
	P	Montpelier

Verőce vármegye
	Forrás:  gyal(193)
	T	Horvát-szlavón társországok
		Szlavónia
	P	Haraszti
		Rétfalu
		Szentlászló, Verőce vm.
	X	Délvidék

Vértes
	T	Dunántúli-középhegység

Vértesalja
	Forrás:  kf(192-193)
	T	Dunántúl
	P	Móri-völgy
		Velencei tó környéke
		Zámolyi-medence
	X	Fejér vármegye

Vérvölgy
	Forrás:  kszn(6-7)
	T	Szilágy vármegye
		Tövishát

Vesteralen
	F	észak-európai sziget
	T	Norvégia

Vestfold
	T	Kelet-Norvégia

Veszprém
	T	Veszprém megye

Veszprém megye
	F	magyarországi megye
	T	Magyarország 1945(1949)-1983(1989) között
		Magyarország 1989-től
	P	Ábrahámhegy
		Alsóörs
		Aszófő
		Badacsonytomaj
		Badacsonytördemic
		Balatonakali
		Balatonakarattya
		Balatonaliga
		Balatonalmádi
		Balatonarács
		Balatoncsicsó
		Balatonederics
		Balatonfőkajár
		Balatonfüred
		Balatonfűzfő
		Balatonhenye
		Balatonkenese
		Balatonkövesd
		Balatonrendes
		Balatonszepezd
		Balatonszőlős
		Balatonudvari
		Balatonvilágos
		Csopak
		Felsőörs
		Révfülöp
		Szigliget
		Tihany
		Veszprém
		Vörösberény
		Zánka
		Zirc
	E	Veszprém vármegye

Veszprém vármegye
	Forrás:  gyal(869)
	T	Dunántúli kerület
		Magyarország 1876-1920 között
		Magyarország 1921-1938 között
		Magyarország 1938-1941(1944) között
	R	Veszprém megye
	X	Bakony
		Bakonyalja
		Dunántúl
		Fejér vármegyei Sárrét

Vesztfália
	M:  Egykori német állam 1180-1946 között
	Forrás:  Brockhaus Encyclopädie, Britannica Hung.
	H	Vesztfália Hercegség
		Vesztfália Tartomány
		Vesztfáliai Királyság
		Westfalen
	F	német történelmi államok
	T	Poroszország
	R	Nordrhein-Westfalen

Vesztfália Hercegség
	M:  1180-1807 között
	Forrás:  Brockhaus Encyclopädie, Britannica Hung.
	L	Vesztfália

Vesztfália Tartomány
	M:  1815-1946 között Poroszország része
	Forrás:  Brockhaus Encyclopädie, Britannica Hung.
	L	Vesztfália

Vesztfáliai Királyság
	M:  1807-ben hozta létre Napóleon, s a Rajnai Szövetséghez tartozott
	Forrás:  Brockhaus Encyclopädie, Britannica Hung.
	L	Vesztfália

Viangchan
	H	Vientiane
	F	főváros
	T	Laosz

Viborg
	L	Viipuri

Vicsápapáti
	Forrás:  kf(195-196)
	T	Nyitra vármegye
		Zoborvidék

Victoria
	LV	Victoria szövetségi állam
		Victoria város1
		Victoria város2

Victoria de Durango
	T	Durango

Victoria szövetségi állam
	HV	Victoria
	T	ausztráliai közigazgatási rendszer
	P	Ararát város, Ausztr.
		Melbourne

Victoria város1
	HV	Victoria
	T	Labuan

Victoria város2
	HV	Victoria
	T	British Columbia

Victoriai-hegyvidék
	F	kelet-ausztráliai hegyég

Vidombák
	Forrás:  gyal(357)
	T	Barcaság
		Brassó vármegye

Viedma-tó
	F	dél-amerikai tó
	X	Argentína
		Chile

Viennensis dioecesis
	T	Nyugatrómai Birodalom
	P	Alpes Maritimae
		Aquitania
		Gallia Narbonensis
		Novem-Populana

Vientiane
	L	Viangchan

Vietnam
	M:  1976.07.02-án az újraegyesített ország felvette mai nevét. Államformája szocialista köztársaság. Közigazgatási beosztás: 48 megye (ten tinh) és 3 városi körzet
	F	délkelet-ázsiai állam
	P	Bac Bo
		Ha noi
	E	Vietnami Demokratikus Köztársaság
		Vietnami Köztársaság

Vietnami Demokratikus Köztársaság
	M:  1945.09.02. és 1976.07.02. között. Utána a Vietnami Köztársaság elfoglalásával Vietnam
	H	Észak-Vietnam
	R	Vietnam

Vietnami Köztársaság
	M:  1949.03.08. és 1976.07.02. között. Miután a Vietnami Demokratikus Köztársaság elfoglata, Vietnam lett
	H	Dél-Vietnam
	R	Vietnam

Vietnami-hegység
	H	Annami-hegység
	F	délkelet-ázsiai hegység
	T	Indokínai-félsziget

Vietnami-öböl
	H	Tonkini-öböl
	F	tengeröböl
	T	Dél-kínai-tenger

Vigozero-tó
	F	európai tó
	X	Oroszország európai része

Viharsarok
	Forrás:  kf(193-194)
	T	Tiszántúl
	X	Békés vármegye
		Csongrád vármegye

Vihorlát
	F	Északkeleti-Kárpátok

Viipuri
	H	Viborg
	T	Finnország
	R	Kymi

vikingek területe
	L	normannok területe

Viktória-tó
	F	afrikai tó
	X	Kenya
		Tanzánia
		Uganda

Vila
	F	főváros
	T	Vanuatu

Vila Pery tartomány
	T	Mozambik

világi földesúri bányaváros
	M:  Világi földesúri jog alatt működő bányavárosok
	Forrás:  gyal(355)
	F	bányaváros
	A	Körösbánya
		Rudabánya
		Telkibánya

Világos
	Forrás:  kf(113)
	T	Arad vármegye
		aradi Hegyalja

világrész
	L	földrész

világtenger
	T	földfelszín
	P	tenger

Vilcea megye
	T	Románia

Viljuj
	R	Léna

Villahermosa
	T	Tabasco

Villányi-hegység
	F	magyarországi hegység
	T	Dunántúl
	X	baranyai Hegyalja

Vilnius
	F	főváros
	T	Litvánia

Vindelicia
	M:  Kelta néptörzs területe a Lech-folyó mentén
	T	Rhaetia
	P	Augusta vindelicorum

Vindhya-hegység
	F	dél-ázsiai hegység

Vindobona
	T	Pannonia Superior
	R	Wien

Vinnica terület
	T	Ukrajna

Virginia szövetségi állam
	T	Egyesült Államok
	P	Richmond

Visayas-szigetek
	T	Philippines
	P	Bohol-sziget
		Cebu-sziget
		Leyte-sziget
		Marinduque-sziget
		Masbate-sziget
		Mindoro-sziget
		Negros-sziget
		Panay-sziget
		Romblon-sziget
		Samar-sziget

Visegrád
	T	Pest megye

Visegrádi-hegység
	T	Dunazug-hegység

Visegrádi-szoros
	F	dunai szoros
		völgyszoros
	T	Közép-Duna

Visk
	Forrás:  gyal(626)rnl13(378)
	F	királyi szabadalmazott bányaváros
		Koronaváros
	T	Máramaros vármegye

Visó
	R	Tisza

Viss
	Forrás:  hun(192)kf(72)
	T	Bodrogzug
		Szabolcs vármegye

Visztula
	F	európai folyó
	X	Gdanski-öböl

Vitebszk terület
	T	Fehéroroszország

Vitnyéd
	Forrás:  gyal(728)hun(351)
	T	Rábaköz
		Sopron vármegye

Vitória
	T	Espírito Santo szövetségi állam

Vízakna
	Forrás:  kf(81)
	T	Alsó-Fehér vármegye
		Dél-Erdély

VÍZCSATORNA
	H&	öntözőcsatorna
	HV	vízelvezetés
	F	folyóvíz
		vízépítési műtárgy
	A	Szárazföldi csatorna
		tengeri csatorna
	=	csatorna
		csatornázás
		szennyvízcsatorna

Vizes
	Forrás:  hun(245)
	H	Vozlnik
	T	Krassó-Szörény vármegye
	X	krassovánok

vízesés
	H	Zuhatag
	F	folyóvíz
	A	Formosa-vízesés
		Vaskapu-zuhatag

vízfolyás
	L	folyóvíz

Vízköz
	Forrás:  kf(194)
	LV	Győr vármegyei Vízköz
		Pozsony vármegyei Vízköz

Vízmellék
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(194)
	L	Kis-Küküllő mente

Vízmente
	Forrás:  kf(194)
	T	Somogy
	X	Somogy vármegye

Vladimir terület
	T	Központi vidék a Feketeföld kivételével

Vlagyikavkaz
	T	Észak-Oszétia

Vlagyivosztok
	T	Tengermellék tartomány

Vogézek
	H	Vosges
	F	európai hegység
	T	Francia-Belga-rögvidék
		Variszkuszi-hegységrendszer

Volga
	F	európai folyó
	X	Kaszpi-tenger

Volga-Don-csatorna
	F	Szárazföldi csatorna

Volga-Vjatka vidéke
	T	Oroszország központi vidéke
	P	Csuvasföld
		Gorkij terület
		Kirov terület
		Mariföld
		Mordvinföld

Volgamenti-hátság
	F	Kelet-európai hátság

Volgántúl
	F	Kelet-európai alföld

Volgográd terület
	T	Középső- és Alsó-Volga-vidék

Volhínia
	Forrás:  Britannica Hung.
	T	Ukrajna

Volhínia-podóliai-hátság
	L	Podóliai-hátság

Volhíniai-hátság
	F	Kelet-európai hátság

Vologda terület
	T	Oroszország európai északkeleti része

Vonyarcvashegy
	T	Zala megye

Voralberg
	T	Ausztria
	P	Bregenz

Voronyezs terület
	T	Központi Feketeföld

Vorpommern
	H	Elő-Pomeránia
	T	Pommern
	R	Mecklenburg-Vorpommern

Vosges
	L	Vogézek

Vozlnik
	Forrás:  hun(245)
	L	Vizes

Vöckönd
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Völcsök
	Forrás:  kszn(6-7)
	T	Szilágy vármegye
		Tövishát

völgy
	M:  Egyik végén nyitott, hosszú térzsíni mélyedés, amelyet két  egymással szembeforduló, nagyjából párhuzamosan futó lejtő határol
	HV	teknő
	A	endogén völgy
		exogén völgy
	T	domborzat
	X	hegység

völgyi gleccser
	M:  A hegységek völgyeiben keskeny sávban leereszkedő jégfolyó
	H	völgyi jégár
	F	gleccser
	A	Aletsch-gleccser
		Rongbuk-gleccser

völgyi jégár
	L	völgyi gleccser

Völgység
	Forrás:  hun(313.372)kf(195)
	T	Dunántúl
	R	Völgységi járás
	X	Tolna vármegye

Völgységi járás
	Forrás:  gyal(147)
	T	Tolna vármegye
	E	Völgység

völgyszoros
	M:  A folyó kimélyítő munkája folytán hegységet átvágó, vagy hegyszorost kimélyítő folyóvölgy
	F	folyóvölgy
		szoros
	A	Dévényi-szoros
		szurdokvölgy
		Visegrádi-szoros
	X	hegyszoros

Vörös Rusz
	L	Kelet-Galícia

Vörös Ruténia
	L	Kelet-Galícia

Vörös-folyó
	F	délkelet-ázsiai folyó
	X	Dél-kínai-tenger
		Vörös-folyó völgye

Vörös-folyó völgye
	H	Tonkini-medence
	F	alföld
	T	Indokínai-félsziget
	X	Vörös-folyó

Vörös-tenger
	F	interkontinentális beltenger
	T	Arab-tenger
	P	Akabai-öböl
		Szuezi-öböl
	X	Vörös-tenger medencéje

Vörös-tenger medencéje
	F	tengeri árok
	T	Arab-afrikai-árokrendszer
	X	Vörös-tenger

Vörös-tenger vidéki kormányzóság
	L	Red Sea kormányzóság

Vörösberény
	T	Veszprém megye

Vörösmart
	Forrás:  kf(82)gyal(356)
	T	Baranya vármegye
		Drávaköz

Vöröstoronyi-szoros
	F	déli-kárpátoki szoros
		szurdokvölgy
	T	Olt

Vrancea megye
	T	Moldva
		Románia

Vrangel-sziget
	F	ázsiai sziget
	T	Csukcsföld

Vulcano
	T	Lipari-szigetek

VULKÁN
	H	láva
	F	hegység
	T	vulkanológia
	R	vulkánkitörés
	X	földrengés
		gejzír
		szolfatára
	=	Vulkán-hegység

Vulkán-hegység
	F	Déli-Kárpátok
	=	Vulkán

vulkáni fennsík
	F	fennsík
	A	Adamaua-fennsík
		Antrim-plató
		Etióp-magasföld
		Golán-fennsík

Vurpód
	Forrás:  gyal(134.839)
	T	Szeben vármegye
		Újegyház szék

Wajir
	T	Északkeleti tartomány, Ke.

Wake-sziget
	F	Egyesült Államok önkormányzat nélküli területe
		mikronéziai sziget

Waldeck Fejedelemség
	T	Waldeck-Pyrmont

Waldeck-Pyrmont
	M:  1929-1946 között Poroszországhoz tartozott
	Forrás:  Brockhaus Encyclopädie, Britannica Hung.
	F	német történelmi államok
	T	Poroszország
	P	Pyrmont Fejedelemség
		Waldeck Fejedelemség

Wales
	T	Nagy-Britannia
	P	Dél-Wales
		Észak-Wales
		Közép-Wales

Wallis és Futuna
	F	polinéziai sziget
	T	Francia tengeren túli terület

Wallis, Svájc
	L	Valais

Warszawa
	L	Varsó

Warth
	Forrás:  gyal(698)
	L	Őrség

Warwickshire
	T	Welsh Marshes és Közép-Anglia nyugati része

Washington
	LV	Washington szövetségi állam
		Washington város

Washington szövetségi állam
	HV	Washington
	T	Egyesült Államok
	P	Olympia város, Wash.

Washington város
	HV	Washington
	F	főváros
	T	Columbia kerület

Waterford grófság
	H	Port Láirge
	T	Írország

Weald
	T	Angol-sziget

Weimari Köztársaság
	M:  A Német Birodalom elnevezése 1919-1933 között
	X	Német Birodalom

Weinland
	Forrás:  hun(658)gyal(864)
	T	Királyföld
	P	Medgyes szék
		Segesvár szék
	X	erdélyi szászok
	=	borvidék

Weisshorn
	F	európai hegycsúcs
	T	Pennini-Alpok
	X	Svájc

Weld-hegység
	H	Nicholson-hegység
	F	nyugat-ausztráliai hegység
	T	Yilgarn-fennsík

Welega régió
	T	Etiópia

Wellbach
	Forrás:  gyal(194.792)
	F	szepesi város
	T	Szepes vármegye

Wellington tartomány
	T	Északi-sziget

Welo régió
	T	Etiópia

Welsh Marshes és Közép-Anglia nyugati része
	T	Anglia
	P	Gloucestershire
		Herefirdshire
		Monmouthshire
		Shropshire
		Staffordshire
		Warwickshire
		Worcestershire

Weserbergland
	F	Német-középhegyvidék

Wessex
	L	Délnyugat-Anglia

West Bengal
	H	Nyugat-Bengál
	T	India
	P	Calcutta

West Virginia szövetségi állam
	H	Nyugat-virginia
	T	Egyesült Államok
	P	Charleston

Western Australia
	H	Nyugat-Ausztrália
	T	ausztráliai közigazgatási rendszer
	P	Perth város

Western Cape
	T	Dél-Afrikai Köztársaság
	P	Cape Town

Westfalen
	M:  1180-ig a Szász Hercegség része
	L	Vesztfália

Westland tartomány
	T	Déli-sziget

Westmeath grófság
	H	An Lar-Mhidhe
	T	Írország

Westmorland
	T	Észak-Anglia

Wexford grófság
	H	Loch garman
	T	Írország

White mountains
	T	Appalache-hegység

Whitehorse
	T	Yukon szövetségi terület

Wicklow grófság
	H	Cill mhanntáin
	T	Írország

Wicklow-hegység
	F	Ír-szigeti hegység
	T	Ír-sziget

Wien
	H	Bécs
	F	főváros
	T	Ausztria
	E	Vindobona

Wiesbaden
	T	Hessen szövetségi állam

Wight-sziget
	F	Brit-szigetek
	T	Délkelet-Anglia

Wiltshire
	T	Délnyugat-Anglia

Windhoek
	F	főváros
	T	Damaraland

Winnebago-tó
	F	észak-amerikai tó

Winnipeg
	LV	Winnipeg város
		Winnipeg-tó

Winnipeg város
	HV	Winnipeg
	T	Manitoba

Winnipeg-tó
	HV	Winnipeg
	F	észak-amerikai tó
	X	Kanada

Winnipegosis-tó
	F	észak-amerikai tó
	X	Kanada

Wirtemberg
	L	Württemberg

Wisconsin szövetségi állam
	T	Egyesült Államok
	P	Madison

Wollaston-tó
	F	észak-amerikai tó
	X	Kanada

Woqooyi Galbeed körzet
	T	Szomália

Worcestershire
	T	Welsh Marshes és Közép-Anglia nyugati része

Wroclaw város
	H	Boroszló
		Breslau
	T	Wroclawi vajdaság

Wroclawi vajdaság
	T	Lengyelország
	P	Wroclaw város
	E	Porosz Szilézia

Württemberg
	M:  német történelmi állam a 13. századtól 1946-ig
	Forrás:  Brockhaus Encyclopädie, Britannica Hung.
	H	Wirtemberg
		Württemberg Hercegség
		Württemberg Királyság
		Württemberg Választófejedelemség
	F	német történelmi államok
	R	Baden-Württemberg

Württemberg Hercegség
	Forrás:  Brockhaus Encyclopädie, Britannica Hung.
	L	Württemberg

Württemberg Királyság
	Forrás:  Brockhaus Encyclopädie, Britannica Hung.
	L	Württemberg

Württemberg Választófejedelemség
	Forrás:  Brockhaus Encyclopädie, Britannica Hung.
	L	Württemberg

Wyoming szövetségi állam
	T	Egyesült Államok
	P	Cheyenne

Xanthos
	T	Lycia

Xi
	F	távol-keleti folyó
	E	Xun
	X	Dél-kínai-tenger

Xingú
	R	Amazonas-folyó
	E	Culuene-folyó

Xinjiang
	LV	Xinjiang nagytáj
		Xinjiang uygur zizhiqu

Xinjiang nagytáj
	H	Hszincsiang
		Szinkiang
	HV	Xinjiang
	F	belső-ázsiai természeti táj
	P	Dzsungária
		Tarim-medence
		Tien-San
		Xinjiang uygur zizhiqu

Xinjiang uygur zizhiqu
	H	Hszincsiang-ujgur autonóm terület
	HV	Xinjiang
	T	Kína
		Xinjiang nagytáj

Xun
	R	Xi
	E	Quian

Yamoussoukro
	F	főváros
	T	Elefántcsontpart

Yamzho-tó
	F	ázsiai tó
	X	Kína

Yangon
	LV	Yangon körzet
		Yangon város

Yangon körzet
	H	Rangoon körzet
	HV	Yangon
	T	Mianmar
	P	Yangon város

Yangon város
	H	Rangoon város
	HV	Yangon
	F	főváros
	T	Yangon körzet

Yaoundé
	F	főváros
	T	Kamerun

Yap
	F	mikronéziai sziget
	T	Mikronéziai Szövetségi Államok
	P	Colonia

Yaracuy szövetségi állam
	T	Venezuela
	P	San Felipe

Yazd kormányzóság
	T	Irán

Yding Skovhöj
	F	Közép-európai végmorénasor

Yellowknife
	T	Northwest territories

Yerushalayim
	L	Jeruzsálem város

Yeso
	L	Hokkaido-sziget

Yilgarn-fennsík
	T	Nyugat-Ausztrál-tábla
	P	Barlee-hegység
		Carnarvon-hegység
		Hammersley-hegység
		Robinson-hegység
		Weld-hegység

Yobe szövetségi állam
	T	Nigéria
	P	Damaturu

Yola
	T	Adamawa szövetségi állam

York-foki-félsziget
	T	Kelet-ausztrál-hegyvidék

Yorki-alföld
	T	Angol-sziget

Yorkshire
	T	Északnyugat-Anglia és Yorkshire

Yoro megye
	T	Honduras

Yucatán
	LV	Yucatán szövetségi állam
		Yucatán-félsziget
		Yucatán-szoros
		Yucatán-tenger

Yucatán szövetségi állam
	HV	Yucatán
	T	Mexikó

Yucatán-félsziget
	HV	Yucatán
	F	félsziget

Yucatán-szoros
	HV	Yucatán
	F	tengerszoros

Yucatán-tenger
	HV	Yucatán
	F	peremtenger
	T	Karib-tenger

Yukon
	LV	Yukon szövetségi terület
		Yukon-fennsík
		Yukon-folyó

Yukon szövetségi terület
	HV	Yukon
	T	Kanada
	P	Whitehorse

Yukon-fennsík
	HV	Yukon
	F	hegységközi fennsík

Yukon-folyó
	HV	Yukon
	F	észak-amerikai folyó
	X	Bering-tenger

Yunnan tartomány
	H	Jünnan tartomány
	T	Kína

Zacapa megye
	T	Guatemala

Zacatecas
	LV	Zacatecas szövetségi állam
		Zacatecas város

Zacatecas szövetségi állam
	HV	Zacatecas
	T	Mexikó
	P	Zacatecas város

Zacatecas város
	HV	Zacatecas
	T	Zacatecas szövetségi állam

Zadrakarta
	M:  A terület fővárosaként tartották számon
	T	Hyrcania történeti táj
	R	Gorgan

Zágráb
	F	főváros
	T	Zágráb vármegye

Zágráb vármegye
	Forrás:  gyal(193)
	T	Horvát-szlavón társországok
		Horvátország
	P	Zágráb

Zágrai járás
	Forrás:  gyal(195)
	T	Beszterce vidék

Zagrosz-hegység
	F	közel-keleti hegység
	T	Eurázsiai-hegységrendszer

Zagyva
	F	magyarországi folyó
	R	Tisza

Záhony
	T	Szabolcs-Szatmár-Bereg megye

Záhorie
	Forrás:  kf(113)
	L	Hegyentúl

Zaire
	M:  Zaire Köztársaság. Kongó 1971.10.27.-1997.05.17. közötti neve
	H:  Csak az 1971-1997 közötti Zaire esetén használandó. A Kongó-vidék térben és időben átfogó történelmi, politikai, gazdasági, ill. átfogó földrajzi, geológia, biológiai tárgyalása esetén a "Kongó-medence"  használandó
	T	Kongó-medence
	P	Bandundu tartomány
		Bas-Zaire tartomány
		Équateur tartomány
		Haut-Zaire tartomány
		Kasai-Occidental tartomány
		Kasai-Oriental tartomány
		Kinshasa szövetségi terület
		Kivu tartomány
		Shaba tartomány
	R	Kongói Demokratikus Köztársaság
	E	Belga Kongo
	=	Kongó
		Kongói Népi Köztársaság

Zaire tartomány
	T	Angola

Zajk
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Zajszan-tó
	F	ázsiai tó
	X	Kazahsztán

Zajzon
	Forrás:  gyal(357)
	T	Barcaság
		Brassó vármegye
		Háromfalu

Zakarpatskaa oblast
	Forrás:  gyal(744)kf(125-127)
	L	Kárpátalja

Zákinthosz
	T	jón-tengeri sziget

Zala megye
	F	magyarországi megye
	T	Magyarország 1945(1949)-1983(1989) között
		Magyarország 1989-től
	P	Balatongyörök
		Balatonmagyaród
		Fenékpuszta
		Gyenesdiás
		Hévíz
		Keszthely
		Sümeg
		Tapolca
		Vonyarcvashegy
		Zalaegerszeg
	E	Zala vármegye

Zala vármegye
	Forrás:  gyal(880)
	H	Szala vármegye
	T	Dunántúli kerület
		Magyarország 1876-1920 között
		Magyarország 1921-1938 között
		Magyarország 1938-1941(1944) között
	P	Andráshida
		Babosdöbréte
		Bak helység
		Baktüttös
		Bánokszentgyörgy
		Barlahida
		Bárszentmihályfa
		Bázakerettye
		Bazita
		Becsvölgye
		Bocska
		Borsfa
		Botfa
		Börzönce
		Bucsuta
		Csácsbozsok
		Csatár
		Csertalakos
		Csonkahegyhát
		Csöde
		Csömödér
		Csörnyeföld
		Dobri
		Dobronyhegy
		Dömefölde
		Hahót
		Hernyék
		Homokomárom
		Hosszúvölgy
		Hottó
		Iborfia
		Kacorlak
		Kálócfa
		Kányavár
		Kávás
		Keménfa
		Kerkafalva
		Kerkakutas
		Kerkaszentmihály
		Kisbucsa
		Kiscsehi
		Kislengyel
		Kissziget
		Kistolmács
		Korpavár
		Kozmadombja
		Kustánszeg
		Lasztonya
		Lentiszombathely
		Lickóvadamos
		Lispeszentadorján
		Lovászi
		Magyarszentmiklós
		Magyarszerdahely
		Mikefa
		Mikekarácsonyfa
		Milejszeg
		Mumor
		Murarátka
		Muraszemenye
		Nagylengyel
		Náprádfa
		Nemesapáti
		Nemeshetés
		Nemessándorháza
		Nemesszentandrás
		Németfalu
		Nova
		Oltárc
		Orbányosfa
		Ormándlak
		Ortaháza
		Páka
		Pálfiszeg
		Petőhenye
		Petrikeresztur
		Pórszombat
		Pölöske
		Pölöskefő
		Pördefölde
		Pötréte
		Pusztaapáti
		Pusztaederics
		Pusztamagyaród
		Pusztaszentlászló
		Ramocsa
		Rigyác
		Salomvár
		Sárhida
		Söjtör
		Szata
		Szécsisziget
		Szentkozmadombja
		Szentliszló
		Szentmargitfalva
		Szentpéterfölde
		Szilvágy
		Teskánd
		Tófej
		Tormafölde
		Valkonya
		Várfölde
		Vöckönd
		Zajk
		Zalabesenyő
		Zalacséb
		Zalaegerszeg
		Zalaigrice
		Zalaistvánd
		Zalalövő
		Zalaszentbalázs
		Zalaszentiván
		Zalaszentmihály
		Zalatárnok
		Zebecke
	R	Zala megye
	X	Bakony
		Dunántúl
		Hetés
		Muraköz
		Szalaság
		vasi Hegyhát
		Vendvidék

Zala-folyó
	F	magyarországi folyó
	R	Balaton

Zalabesenyő
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Zalacséb
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Zalaegerszeg
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala megye
		Zala vármegye

Zalaigrice
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Zalaistvánd
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Zalalövő
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Zalaszentbalázs
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Zalaszentiván
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Zalaszentmihály
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Zaláta
	Forrás:  gyal(691)
	T	Baranya vármegye
		Ormánság

Zalatárnok
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Zalkod
	Forrás:  hun(192)kf(72)
	T	Bodrogzug
		Szabolcs vármegye

Zamárdi
	T	Somogy megye

Zambezi
	F	afrikai folyó
	X	Indiai-óceán

Zambézia tartomány
	T	Mozambik

Zambia
	H	Észak-Rhodesia
	F	dél-afrikai állam
	P	Északkelet-Rhodesia
		Északnyugat-Rhodesia
	E	Rhodesia
	X	Bangweulu-tó
		Mweru-tó
		Tanganyika-tó

Zámolyi-medence
	Forrás:  kf(192-193)
	T	Vértesalja

Zamora-Chinchipe tartomány
	T	Ecuador

Zanján kormányzóság
	T	Irán

Zánka
	T	Veszprém megye

Zanzibár
	LV	Zanzibár állam
		Zanzibár szövetségi rész
		Zanzibár város
		Zanzibár-csatorna
		Zanzibár-sziget

Zanzibár állam
	M:  1963.12.10-én vált függetlenné
	HV	Zanzibár
	R	Tanzánia

Zanzibár szövetségi rész
	HV	Zanzibár
	T	Tanzánia
	P	Mafia-sziget
		Pemba-sziget
		Zanzibár város
		Zanzibár-sziget

Zanzibár város
	HV	Zanzibár
	T	Zanzibár szövetségi rész

Zanzibár-csatorna
	HV	Zanzibár
	F	tengeri csatorna
	T	Indiai-óceán

Zanzibár-sziget
	HV	Zanzibár
	F	indiai-óceáni afrikai sziget
	T	Zanzibár szövetségi rész

Zaporozse terület
	T	Ukrajna

Zaránd vármegye
	M:  Az 1877. I. tc. Arad és Hunyad vármegyék között osztja meg
	Forrás:  hun(658)gyal(704)
	T	Magyarok földje
		Partium
	R	Arad vármegye
		Hunyad vármegye

Zarándbánya
	Forrás:  gyal(355)
	T	Arad vármegye
	X	bányaváros

Zawia tartomány
	T	Líbia
	P	Sabrata

ZEALAND
	H	Sjaelland
	F	észak-európai sziget
	T	Dánia
	P	Koppenhága

Zebecke
	Forrás:  gyal(482)
	T	Göcsej
		Zala vármegye

Zeboim
	L	Ceboim

Zeeland
	F	Közép-európai marsch
	T	Hollandia
	P	Middelburg

Zemplén vármegye
	Forrás:  gyal(883)
	T	Magyarország 1876-1920 között
		Magyarország 1921-1938 között
		Magyarország 1938-1941(1944) között
		Tiszáninneni kerület
	P	Bekecs
		Bély
		Bodrogkeresztúr
		Bodrogmező
		Bodrogolaszi
		Bodrogszentes
		Bodrogszentmária
		Bodrogszerdahely
		Bodrogvécs
		Bodrogzsadány
		Cigánd
		Erdőbénye
		Golop
		Hernádnémeti
		Karcsa
		Kesznyéten
		Királyhelmec
		Kisgéres
		Kiskövesd
		Kistárkány
		Kistoronya
		Lelesz
		Mád
		Megyaszó
		Mezőzombor
		Nagygéres
		Nagykövesd
		Nagytárkány
		Olaszliszka
		Ond
		Pácin
		Perbenyik
		Rátka
		Ricse
		Sajóhídvég
		Sárospatak
		Sátoraljaújhely
		Taktaharkány
		Tállya
		Tarcal
		Tiszakarád
		Tiszaluc
		Tokaj
		Tolcsva
		Zemplénagárd
	R	Borsod-Abaúj-Zemplén megye
	X	Bodrogköz
		Felföld
		Harangod
		Taktaköz
		Tokaj Hegyalja

Zemplénagárd
	Forrás:  hun(611-612)kf(72)
	T	Bodrogköz
		Zemplén vármegye

Zempléni-hegység
	F	Északi-Középhegység
	T	Eperjes-Tokaji-hegység

Zenta
	Forrás:  gyal(821)kf(186)
	T	Bács-Bodrog vármegye
		Tiszamente

Zentelke
	Forrás:  gyal(541)
	T	Felszeg
		Kolozs vármegye
	X	Bánffyhunyadi járás

Zeugitana
	Forrás:  Pauly's Realencyclopädie, Ókori lexikon
	F	Africa
	A	Zeugitana provincia
		Zeugitana tartomány

Zeugitana Proconsularis
	L	Zeugitana provincia

Zeugitana provincia
	H	Zeugitana Proconsularis
	F	Zeugitana
	T	Africa dioecesis
	E	Zeugitana tartomány

Zeugitana tartomány
	F	Zeugitana
	T	Africa ProconsularisI
	R	Zeugitana provincia

Zhangguangcai-hegység
	H	Csangkuangcajling
	F	távol-keleti hegység

Zhari-tó
	F	ázsiai tó
	X	Kína

Zhejiang tartomány
	H	Csöcsiang tartomány
	T	Kína

Zielona-góra-i vajdaság
	T	Lengyelország

Zilah
	Forrás:  fnesz2(580)
	T	Kraszna vidéke
		Szilágy vármegye

Zimbabwe
	M:  1980.04.18-tól független állam új neve
	H	Dél-Rhodesia
	F	dél-afrikai állam
	P	Középső tartomány
		Manicaland
		Mashonaland
		Masvingo tartomány
		Matabeland
	E	Rhodesia

Zips
	Forrás:  gyal(792-793)
	L	Szepesség

Zirc
	T	Veszprém megye

Zoár
	L	Coár

Zoboralja
	Forrás:  kf(195-196)
	L	Zoborvidék

Zoborvidék
	Forrás:  hun(533)kf(195-196)
	H	Zoboralja
	T	Felföld
	P	Alsóbodok
		Alsócsitár
		Béd
		Ghymes
		Kolon
		Menyhe
		Nyitraegerszeg
		Nyitragerencsér
		Nyitrageszte
		Pográny
		Szalakusz
		Vicsápapáti
		Zsére
	X	Nyitra vármegye

Zólyom
	Forrás:  gyal(194)
	F	szabad királyi város
	T	Zólyom vármegye

Zólyom vármegye
	Forrás:  gyal(855)
	T	Dunáninneni kerület
		Magyarország 1876-1920 között
	P	Besztercebánya
		Breznóbánya
		Garamszentbendek
		Libetbánya
		Zólyom
	X	Felföld

Zombor
	Forrás:  gyal(194)
	F	szabad királyi város
	T	Bács-Bodrog vármegye

zonális sivatag
	L	trópusi sivatag

Zöld-fok tartomány
	T	Szenegál
	P	Dakar

Zöld-foki Köztársaság
	H	Cap Verde szigetek
	F	nyugat-afrikai állam
	P	Barlavento kerület
		Sotavento kerület

Zsablya
	Forrás:  gyal(45-46)
	T	Bács-Bodrog vármegye
		Sajkás vidék

Zsablyai járás
	Forrás:  gyal(45-46.399)
	E	Sajkás vidék

Zsadány
	Forrás:  hun(611)
	L	Bodrogzsadány

Zsákóc
	Forrás:  gyal(194.792)
	F	szepesi város
	T	Szepes vármegye

Zselic
	Forrás:  kf(167-168)
	L	Zselicség

Zselickisfalud
	Forrás:  kf(196)
	T	Somogy megye
		Somogy vármegye
		Zselicség

Zselicség
	Forrás:  kf(196)
	H	Zselic
	T	Somogy
	P	Patca
		Szenna helység
		Szilvásszentmárton
		Zselickisfalud
	X	Baranya vármegye
		Somogy vármegye

Zselyk
	Forrás:  kf(145-146)
	T	Beszterce-Naszód vármegye
		Sajó mente

Zsére
	Forrás:  kf(195-196)
	T	Nyitra vármegye
		Zoborvidék

Zsiberk
	Forrás:  gyal(101.586)
	T	Kőhalom szék
		Nagy-Küküllő vármegye

Zsidó autonóm terület
	L	Birobidzsán terület

Zsidó Királyság
	M:  Dávid és Salamon alatti egységes birodalom
	L	Izrael

Zsidve
	Forrás:  KSzN(8-9)kf(137-138)
	T	Kis-Küküllő mente
		Kis-Küküllő vármegye
		Szeben szék

Zsil
	R	Duna

Zsitomir terület
	T	Ukrajna

Zsobok
	Forrás:  gyal(541)
	T	Felszeg
		Kolozs vármegye
	X	Bánffyhunyadi járás

Zug
	LV	Zug kanton
		Zug város

Zug kanton
	HV	Zug
	T	Svájc
	P	Zug város

Zug város
	HV	Zug
	T	Zug kanton

Zugspitze
	F	európai hegycsúcs
	T	Bajor-Alpok
	X	Ausztria
		Németország

Zuhatag
	L	vízesés

Zulia szövetségi állam
	T	Venezuela
	P	Maracaibo

Zürich
	LV	Zürich kanton
		Zürich város

ZÜRICH KANTON
	HV	Zürich
	T	Svájc
	P	Zürich város

Zürich város
	HV	Zürich
	T	Zürich kanton

Zwolle
	T	Overijssel