## Egy kis áttekintés. Mi is az a gó?

###
A gyökerek

A gó Kínában keletkezett 4-5 ezer évvel ezelőtt, amikor a régi kínai civilizáció virágozni kezdett a Sárga-folyó völgyében és Egyiptomban vagy Mezopotámiában a legelső dinasztiák uralkodtak. A keletkezésének körülményeiről nincsenek információink, de még arról is csak találgathatunk, hogy mi volt a gó eredeti feladata. Az bizonyos, hogy 4000 éves gó táblát és köveket találtak Kínában. Valószínű, hogy nem egyszerűen egy szellemi játék volt, amely csak kellemes időtöltést volt hivatva szolgálni. Jogos a feltételezés, hogy valamiféle vallási rituális eszköz volt, és e szerepe segítette a gót abban, hogy túlélje Kínában a dinasztikus hatalomváltások és polgárháborúk viharait.

###
Legendák

- Csan kínai császár megkérte egyik tudósát, hogy gyermekének logikáját fejlesztő játékot találjon ki.
- Hajótöröttek egy sziget területének egymás közti felosztását modellezték egy homokba rajzolt sziget térképen.
- A legtöbb kutató azon a véleményen van, hogy a gó a jóslás eszköze volt.

Ezt utóbbit alátámasztani látszik az ősi kínai filozófia, amely a kettős égi erők létezését hirdeti, valamennyi hasonlóságot felmutatva Heracleitos dialektikájával. Eszerint minden dolog a világon két ellentétes erő együtteseként jelenik meg úgy, mint ahogy egy nap áll nappalból és éjszakából, az élet életből és halálból, az ember férfiból és nőből és így tovább.

A kutatók szerint az ősi gó tábla jelentette a világmindenséget, amelyben a fehér és fekete kövek - a mai játékfigurák - a pozitív és negatív erők megtestesítői. Ebből a szemszögből már logikus a gó és a jóslás közötti kapcsolat lehetősége. Egy régi kínai gó könyv elmagyarázza, hogy a gó táblán a 19 vízszintes és 19 függőleges vonal által alkotott 361 metszéspont az év napjait és a négy sarok a négy évszak, ezzel szoros kapcsolatra utalva a gó és a jóslás között.

Politikusok és hadvezérek előszeretettel alkalmazták stratégiájuk kidolgozására a japán és kínai polgárháborúk idején. Ugyanis a gó táblát úgy tekintették, mint a harcteret, a fekete és fehér kövek pedig az ellenséges katonai egységek voltak. Így a távol-keleti hadviselésre jellemző nagyszámú, de azonos harci egységből álló hadseregeket kitűnően lehet modellezni az egyforma bábukkal.

Európában, ahol a bonyolult hűbéri viszonyokból adódóan különböző jellegű harci egységek alkották a hadsereget, így például lovasság, gyalogosok stb., sokkal használhatóbbnak bizonyult a sakk különböző rendeltetésű figuráival. Talán ezért terjedt el Európában a sakk, Távol-Keleten a gó, és nem pedig fordítva.

A gó történetének egyik legmeghatározóbb eseménye volt, amikor - koreai közvetítéssel, kb. 1300 évvel ezelőtt - Japánban is megismerték. A játék nehézkes kínai szabályait megformálták, ezzel lehetővé tették továbbfejlődését.

A gó játék terjesztésében Japán vezető szerepet tölt be, kb. 10 millió játékosból 3-400 professzionális versenyző biztosítja, hogy a régi mesterek által elért színvonal megmaradjon.

###
A gó, mint versenysport

Akár a sakkot, vagy a bridzset, a gót is lehet versenyszerűen játszani. A hivatásos játékosok játszmáit a Távol-Keleten legalább akkora figyelem kíséri, mint bármely más élvonalbeli sportolóét a világ más tájain.

Minden évben megrendezik az amatőr férfi és női világbajnokságot Japánban. Európában felnőtt és ifjúsági Európa bajnokságot rendeznek évente és kéthetente nemzetközi versenyeket. Ezek közül talán a legrangosabbnak számít a FUJITSU Grand Prix d'Europe nevet viselő, évente ismétlődő versenysorozat, aminek minden évben májusban van a magyarországi állomása. 2000 májusában ennek az igen rangos, 3 napos, nemzetközi versenynek a Magyar GO Egyesület szervezésében, Székesfehérvár ad otthont.

A gó valójában nem az ellenféllel, hanem magunkkal való küzdelem. Mint minden más versenyen, természetesen elégedettek vagyunk a győzelemmel és letör a vereség, de sohasem játszhatunk jól, ha túl idegesek vagyunk a mindenáron győzni akarás miatt. Ha ezek után vesztünk, hajlamosak leszünk megharagudni az ellenfélre, ha pedig nyerünk, megbánthatjuk őt a sikerünk fölött érzett, leleplezetlen büszkeséggel. Az a dolgunk, hogy megtaláljuk a lehető legjobb lépést, nem pedig a játék megnyerésén idegeskedni. Ha az ember túlzottan győzni akar és nincs tisztában a saját technikai ügyességével, akkor gyakran veszít. A góversenyeknek több eltérő sajátossága van a sakkversenyekhez képest. A játékos gondolkodási ideje a versenykiírástól függően 10 perc és 40 óra között változik, de a modern góban 30 perc és 10 óra között van megszabva. Ha valakinek elfogy az ideje, akkor még nem biztos, hogy vesztett, mert életbe lép a byo-yomi szabály. Ilyenkor a játékosnak minden lépését rövid idő, például 30 másodperc alatt kell megtennie. Ha a byo-yomi-ra adott idő is elfogy, és az alatt nem lépte meg a kiszabott lépésszámot, úgy veszít, még akkor is ha egyébként nyerésre állt, azaz több pontja volt.

A sakkban előfordul, hogy a játékos legszívesebben nem lépne, de ezt nem teszik lehetővé a szabályok. A góban nincs lépéskényszer, sőt a játék befejezéséhez elengedhetetlenül szükséges ez a szabály, hiszen akkor van vége egy partinak, ha mindkét fél passzol azaz nem lép.

###
A gókészlet

Tábla

A játéktábla megközelítőleg négyzethálós rajzolatú. Méretét a játék szempontjából a hosszanti és keresztirányú vonalak száma határozza meg, mert a figurákat (köveket) ezek találkozási pontjaira (metszéspontjaira) helyezik el. A táblák méretei 19x19, 13x13 és 9x9 vonal.

A kisebb táblákat kezdő játékosok használják tanulás céljából. A gó játék igazi szépsége a 19x19 versenytáblán játszott partikban jelentkezik.

A tradicionális gótábla pl. cseresznyefából készül, de a könnyű hordozhatóság érdekében természetesen léteznek kevésbé szemet gyönyörködtető - viszont igen praktikus - műanyag "táblák", mágneses készletek is. (Igényes eszközökre találunk példákat a http://www.geocities.com/WallStreet/Exchange/3574/pics.html címen.)

Egy praktikus tábla (ha a szépség kevésbé fontos)

Kövek

A játékot fekete és fehér lencse alakú figurákkal játsszák. Ezeket köveknek nevezik.

És kövek a táblán (egy játszma képe):

A kövek száma egy készletben pontosan annyi ahány metszéspont van a táblán.

Tábla méret | Kövek száma
| Fekete | Fehér
9 x 9 | 41 | 40
13 x 13 | 85 | 84
19 x 19 | 181 | 180

A tradicionális gókövek kagylóból, palából, készülnek, csiszolással. A napi játékhoz általában olcsóbb, műanyagból, üvegből, esetleg porcelánból, vagy műkőből készült köveket használunk.

###
Gó és egyéniség

Matematikailag bizonyítható, hogy minden állásban van optimális lépés, de rendkívül nehéz ezt megkeresni minden esetben. Ahány ember annyi agy. Még egy egyszerűbb gó játszmában is minden ember másképpen gondolkodik. A gó rávilágít az emberi természet különbözőségének gazdag skálájára. Gyakran megtörténik, hogy egy játékos számára egyéniségeknek néhány önmaga előtt is rejtett vonása kitárul egy gó játszma közben. Valójában a tábla az emberi természet tükre.

Egy játszma jó alkalmat adhat az ellenfél természetének megismerésére és könnyen meglehet, hogy a játszma végére a két játékos bensőséges baráttá válik.

Egy japán mondás szerint: "Mutasd meg a gó játszmádat, megmondom ki vagy." Ez valószínűleg hasonlóan túlzó kijelentés, mint Kazinczy: "Szólj, s megmondom, ki vagy ..." kezdetű epigrammája.

Megfigyelhető, hogy agresszív lelkületű emberek vérfagyasztó módon vetik magukat az ellenfélre a táblán, és iszonyú "vérfürdőket" produkálnak, míg vannak galamblelkületű játékosok, akiknek stílusára a szelídség és a visszafogott elegancia jellemző.

Az igazan érdekes az, hogy mindkét stílusnak megvannak a képviselői az élmezőnyben, tehát a jó játék nem függ okvetlenül a stílustól.

### A játék neve

A gó (vagy go), az ősi táblás játék, amit a világban több néven ismernek és azonosítanak. Pillantsunk most be a különböző elnevezések és jelölési módok közé.

Japánban igo-nak nevezik, írásjele: | Koreában baduk-ként ismerik, és így írják: | Kínában VeiQi (vagy Veicsi) a neve, írásban pedig így jelölik | A Hong Kong-ban használt tradicionális írásmóddal a VeiQi az alábbi kandzsival jelölt:

Ez persze csak a felszín. A lényeg maga a játék, aminek szabályait a következő fejezetek részletezik.