# 4. AHOGYAN TÚRÁZUNK

## 4.1. Kirándulás, túra

Egy kirándulás az élet kellemes élménye, de túrázónak lenni egész más életmódot jelent. A két fogalom tehát minőségi különbséget rejt, de mindkettő természetjárás, és ez a fontos!

A kirándulás bárki számára elérhető, "könnyed" séta, a túra már komolyabb fizikai és pszichés testedzést, teljesítményt jelent.

A kiránduló |  | A túrázó
- ismerkedik a természettel |  | - megismeri a természetet
- alkalomszerűen, esetlegesen készül fel |  | - tudatosan, tervezetten készül fel
- nem akar elfáradni |  | - tudatosan edzi a testét
- a természetbe vendégségbe megy |  | - a természetben otthonra lel
- a partnereit nem mindig válogathatja meg |  | - a túratársakat az eredmény érdekében megválogatja

## 4.2 Túravezetés, túraterv

A túravezetés "szakma", tehát tanulni kell! Az ismeretek elsajátíthatók önképzéssel is, de jobb, ha szervezett keretek között (a Magyar Természetbarát Szövetség /MTSZ/ szervezésében) történik és vizsgával zárul. Sajnos az alkalmasságra még ez sem garancia! A felelősség ugyanakkor nagy: erkölcsi, szakmai és büntetőjogi téren egyaránt! Ezért is fontos az alapos felkészülés! Gondos előrelátással a problémák - ha ki nem is zárhatók, de - minimalizálhatók.

A túravezető akkor alkalmas feladata ellátására, ha ahhoz megfelelő tulajdonságokkal rendelkezik. Hogy mik ezek, azt nem könnyű megfogalamazni, mert a nélkülözhetetlen természetbarát szemléleten túl szinte mindenhez kell értenie, így a felkészült túraveztető igazi polihisztor.

A túravezetői munka követelményei - legalább- három fő területre bonthatók:

- szakmai ismeretek: az a tudásanyag ami természetbarátok számára szükséges,
- vezetői-pedagógiai ismeretek: azon ismeretek és képességek, melyek révén a túracsoport közösségként működik
- egészségi állapot: életmód, erőnlét, kitartás, kiegyensúlyozottság ...

Állandó követelmény a folyamatos önképzés.

A túravezető személye állandóan előtérben van, így példaként szolgál.

A bronz és ezüstjelvényes fokozat vizsgával, míg az arany pályázat útján szerezhető meg. A túravezetői fokozatot vizsgabizonyítvánnyal, igazolvánnyal és jelvénnyel ismerik el.

A túravezetés önként vállalt társadalmi tevékenység. Bár nehéz, de igen hálás feladat, mely sok örömet nyújthat. Ez akkor is igaz, ha tudjuk, hogy a túravezetőnek komoly kötelezettségei is vannak:

Jogok:

- a túra tervezése, vezetése
- a túraterv megváltoztatása (időjárás romlás, fakitermelés ... miatt)
- a résztvevők utasítása, figyelmeztetése, végső esetben kizárása a túrából (a többiek sikeres túrája érdekében).

Kötelességek:

- a túra vezetése legjobb tudása szerint
- az állandó önképzés (szellemi, fizikai) a fentiek érdekében.

Felelősség:

- nem terjed túl az egyébként mindenkire érvényes törvények hatályán az élet- és vagyonbiztonság tekintetében
- felelőssé tehető szándékosan vagy gondatlanul, ill. tudatlanság következtében elkövetett törvény- vagy szabálysértésért a túrán résztvevők után is.

A túra résztvevőivel tudatosítani kell, hogy saját elhatározásukból vállalták a nehézségeket, az esetleges veszélyeket, és azokon a túravezető segítségével úrrá tudnak lenni.

A túra megvalósítása: tervezésre, szervezésre, a túra lebonyolítására (vezetésére) és utólagos feladatokra bontható.

### 4.2.1. Tervezés

- túravezető kiválasztása;
- a túrán résztvevők összetétele;
- a túra célja (hová, miért);
- évszak, időjárás;
- a túra útvonala, időtartama;
- technikai eszközök (sporteszközök, tájékozódási eszközök ...);
- várható költségek felmérése (anyagi források, támogatás);
- közlekedés;
- szálláshely(ek);
- védett, zárt területekre engedély.

### 4.2.2. Szervezés

- tájékozódás, adatgyűjtés az útvonalról (túraterület felmérésének szempontjai a II. kötetben);
- túraterv készítés: időbeosztás: utazási idő, útvonalvázlat, menetidőszámítás, látnivalók - pihenők terve, ideje, tartalékidő tervezése;
- költségvetés;
- szálláshely-foglalás;
- a túra kiírása és "reklámozása" (az érdeklődés felkeltése).

Túrakiírás tartalma:

- a túra célja;
- vezetője (elérhetősége);
- útvonala, nehézsége, (útvonaltáv, szintkülönbség);
- ideje;
- gyülekezés és érkezés helye és ideje ;
- étkezés módja;
- szükséges felszerelés (ami a megszokottól eltér);
- részvételi költségek (a befizetés módja);
- jelentkezés módja, határideje;
- egyéb tudnivalók (pl. távcső ajánlott, MTSZ igazolvány, diákigazolvány...)
- szükséges felszerelés biztosítása (vásárlása, kölcsönzése);
- esetlegesen csoportos utazási jegyek megváltása (hely- és szakaszfoglalás);
- rossz idő esetére "B" program készítése;
- jelentkezett résztvevők felmérése (anyagi lehetőség, időigény, túrával szembeni igény, egyéni felszerelés, elméleti, technikai, fizikai, pszichikai felkészültség).

### 4.2.3. A túra lebonyolítása (vezetése)

A túra tervezése és szervezése, vagyis az előkészítés elsősorban elméleti és szervezési felkészültséget követel, maga a túravezetés vezetői képességet igényel. A vezetőnek az egész túra alatt - lehetőleg "észrevétlenül" irányítani kell a túra résztvevőit, úgy, hogy a tagok ne "parancsnokot", hanem segítő barátot lássanak benne.

Találkozóhelyen:

- jelenlévők regisztrálása;
- felszerelés ellenőrzése;
- egészségi állapot felmérése (duzzadt arc, fogíny, rekedtség, lázas tünetek, esetleges alkoholos állapot...);
- igazolványok, iratok, engedélyek, jegyek ellenőrzése;
- szükséges külön-felszerelés ellenőrzése;
- rövid tájékoztató: bemutatkozás, vázlatos program, haladási sorrend, utazás, átszállások ...

Túramenetben:

- sorrend: elöl a túravezető, hátul a helyettese;
- a haladási tempó a túratársakhoz igazodik (átl. 4 km/h);
- a túratársak közötti távolság a terepadottságoktól függ (sík szabad terület, omladékos lejtőoldal, visszacsapódó ágak...);
- indulás után fél órán belül "szerelvényigazítás" (ruha és felszerelés rendezése, vetkőzés, hátizsákpántok és cipőfűző igazítása);
- kb. óránként 5-10 perces rövid pihenő;
- naponta 1-2 alkalommal hosszabb, 1-2 órás pihenő;
- hegynek felfelé mélyen lélegezve haladunk, takarékoskodva az oxigénnel (lásd Turista egészségtan);
- lejtőn óvatosan, lassan, nem előzve és lökdösődve haladunk;
- ahol lehet, magyarázunk (látnivalók, összefüggések), "magyaráz-tatunk";
- figyelemfelkeltés ehető- és gyógyító növények esetén (lásd az Egészséges táplálkozás részt és II. kötet Turista menü, tábori főzőcske fejezetét)
- tűzvédelmi szabályok betartatása (lásd Tűzrakás, tábortűz);
- hulladékok megfelelő elhelyezése (lásd Hogyan szemeteljünk);
- esetleges baleset, betegség, veszélyes növények (lásd Turista egészségtan).

Legyünk rugalmasak, szükség esetén tudjunk változtatni a túraterven. Értékeljük a túrát a résztvevőkkel közösen!

### 4.2.4. Túra utáni teendők

- adminisztratív tevékenységek (költségek elszámolása, túrajelentés készítése, önértékelés)
- felszerelés karbantartása
- a kölcsönzött felszerelés visszajuttatása a kölcsönzőbe.

## 4.3. Táborozás

A természetbarát táborozás a természetjárás egyik legmagasabb szintű formája. Itt már nem alkalmi vendégek vagyunk, bent élünk a természetben több napon keresztül. Csak a szükséges komfortot teremtjük meg a tábor területén, így szükséges az életformaváltás: "csináld magad, csináld magad és társaid örömére, csináld (természet)barátaiddal". Kiszakadva a hétköznapokból kötetlen, és mégis a közösség által szabályozott forma a táborozás. Ezért is íratlan követelmény az évenkénti legalább egy táborozás természetjáró körökben.

Tábort szervezni csak nagy körültekintéssel szabad, mert

- több ember programját ronthatjuk el hosszabb időre,
- a tábor mindenképpen terheli környezetét, s ezt minimalizálni kell !

A táborszervezés legfontosabb tennivalói: az előkészítés, a táborépítés, a tábor programjának megvalósítása, a táborhely visszaállítása eredeti állapotába, a tábor munkájának értékelése.

A tábor előkészítése

Általában a terveinkhez keresünk helyszínt, de a táborhely adottságai is segíthetnek a program összeállításában.

1. Terepszemle

- A helyszín feleljen meg a tábor tervezett tevékenységének (a szűkebb és távolabbi környezet adta lehetőségek);
- táborozó felszerelésünk legyen alkalmas - némi kiegészítéssel - az adott helyszínen tábor működtetésre;
- esztétikus, szép táj legyen;
- elegendő hely legyen a tábor életéhez;
- a hely megfelelően vízszintes, sík és száraz legyen;
- legyen megfelelő mikroklíma a kiválasztott helyszínen;
- elegendő ivóvíz és mosdásra alkalmas víz álljon rendelkezésre (vagy a közelből lehessen odaszállítani);
- megfelelő WC álljon (majd) rendelkezésünkre;
- a hulladék tárolása, elszállítása megoldható legyen;
- a keletkező szennyvíz (mosogatás, mosakodás... ) minél kevésbé terhelje a környezetet;
- legyen elegendő gyűjthető (beszerezhető) tüzifa;
- az élelmiszer vásárlása és az étkezés megoldható legyen;
- legyen a közelben (gyorsan elérhető) orvos, kórház, telefon, posta, rendőrség, elöljáróság, erdészet ...
- tisztázott legyen a terület tulajdon- és kezelőjoga;
- a természet- és környezetvédelmi elvek betarthatóak legyenek. Gondok: védett terület, növények taposása, állatok zavarása, vízszennyezés

2. Szervezési és programterv

A többoldalas tervnek - melynek tartalma a célok és programok miatt mindig más - csak a csomópontjait vázoljuk fel:

- a tábor célja és feladatai;
- a tábor időpontja;
- a tábor pontos helye;
- a tábor megközelíthetősége;
- a résztvevők száma, felkészültsége, neme, kora, érdeklődése ...
- a táborvezetőség összetétele, gyakorlata, feladat megosztása;
- a táborhoz szükséges felszerelés (meglévő, beszerzendő);
- a tábor építésének és bontásának terve;
- a tábor rendje:

- elhelyezési rend (személyi és műszaki)
- általános napirend
- túraterv
- szabadidős terv
- ügyeleti rend (konyha, őrség ...)
- esőprogram

- a tábor részletes programja;
- a tábor - és előkészítésének - költségvetése;
- a szükséges engedélyek beszerzése, szerződések megkötése;
- a tábor kiírása, népszerűsítése;
- részfeladatok kiosztása.

A tábor építése

A tábor helyszínének ismeretében készítjük az elhelyezési tervet az alábbiak figyelembevételével:

- a tábor "szerkezete" áttekinthető, praktikus legyen;
- a sátrakat utcásan vagy kör alakban helyezzük el;
- jó ha a tábor területe lezárt, körülhatárolt;
- a tábornak legyen közösségi tere, főtere, gyülekező helye (mely mellett állhat a zászló és loboghat a tábortűz);
- a táborvezetői sátorból legyen áttekinthető a tábor egésze;
- a tábor építményeit csak szakszerűen (hová, hogyan, miből?) szabad felállítani.

Folytatás: Túrafelszerelések

2. kötet: Turista menü, tábori főzőcske, Dalok

Forrás: A Magyar Természetbarát Szövetség honlapja

Zöld kalandra fel! - MTSZ - Tippek vízitúrázóknak - Umann Kornél