#
Hajózási Szabályzat

## 15. fejezet - Különleges szabályok, egyéb rendelkezések

##### 15.01 cikk - Riadóterv

Ha a hajószemélyzet létszáma ötnél több, a hajó vezetője köteles a személyzet feladatait tűz, lékesedés és vízből mentés esetére riadótervben szabályozni. A riadótervet

> - ismertetni kell a személyzettel,

> - a hajón jól látható helyen ki kell függeszteni,

> - a személyzet változásakor, de havonta legalább egyszer, gyakoroltatni kell.

A hajó vezetője a riadóterv gyakorlásának tényét köteles a hajónaplóba bejegyezni.

##### 15.02 cikk - Tutaj közlekedése, faúsztatás

1. A Dunán tilos a tutajközlekedés és a faúsztatás.

2. A tutajon megfelelő méretű táblán fel kell tüntetni a tulajdonos vagy a feladó nevét, címét és azt úgy kell elhelyezni, hogy az mindkét partról olvasható legyen.

3. Az ereszkedő tutajok között legalább 300 m távolságot kell tartani.

4. Tutajt személyszállításra használni tilos.

5. Fát úsztatni az illetékes hajózási hatóság engedélyével szabad. Az úsztatás szabályait határvízen a 13. melléklet tartalmazza.

##### 15.03 cikk - Csónak és vízi sporteszköz biztonsági követelményei

1. A csónak és a vízi sporteszköz építésére, felszerelésére és biztonsági előírásaira vonatkozó rendelkezéseket a Szabályzat 16. és 17. melléklete tartalmazza.

2. A csónak vagy a vízi sporteszköz vezetője köteles gondoskodni arról, hogy induláskor az rendelkezzen az üzemeltetéshez szükséges felszereléssel és műszakilag megfelelő állapotban legyen.

3. A csónakot indulás előtt vízteleníteni kell.

##### 15.04 cikk - A csónak és a vízi sporteszköz használata

1. Menetben levő csónakot vagy vízi sporteszközt (fürdés céljából is) csak a vezető engedélyével szabad elhagyni.

2. A vízi járművet elhagyó fürdőzőt mindaddig követni kell, amíg az nincs teljes biztonságban.

3. A menetben levő csónakban tartózkodóknak - a csóváló evezést (védlizés), illetve csáklyázást végző személy kivételével - tilos állni.

4. A csónakban tartózkodó, úszni nem tudó és a motoros vízi sporteszközön közlekedő személy köteles mentőmellényt viselni.

5. A csónak vezetője a beszállás előtt köteles tisztázni, hogy a csónakban helyet foglaló személyek tudnak-e úszni. Azok nyilatkozata, továbbá a Szabályzat rendelkezései alapján a mentőfelszerelés elhelyezéséről köteles gondoskodni.

6.A sportegyesület edzője felelős a vezetése alá tartozó, 14. életévüket be nem töltött sportolók közlekedésben tanúsított magatartásáért, továbbá a Szabályzatban előírtak megtartásáért.

7. Csónak vagy vízi sporteszköz vezetését a Szabályzat egyéb rendelkezéseinek megtartásával csak partközelben, hajóúton kívül, kikötőben az üzemeltető által kijelölt részen, a motoros vízi sporteszköz vezetését kijelölt zárt pályán szabad oktatni és gyakorolni.

##### 15.05 cikk - Vízi sportpálya; sportverseny

1. Az illetékes hajózási hatóság vízisí-, illetve vízi sporteszköz pályát jelölhet ki.

2. Ha a kijelölt pálya zárt minősítésű, a pályát bójákkal kell körülhatárolni. A bóják kihelyezéséről és a pálya biztonságos üzemeltetéséről az engedélyes köteles gondoskodni.

A zárt pályán csak az engedélyben meghatározott vízi járművek közlekedhetnek.

3. Motor nélküli légijármű vízről vontatása vízi repülőtéren vagy a hajózási hatóság által arra kijelölt vízi sportpályán végezhető.

4. Vízisível és vízi sporteszközzel folytatott verseny rendezésére a 9.14 cikkben valamint a Szabályzat 12. mellékletében foglalt rendelkezések az irányadók.

##### 15.06 cikk - Kishajóval, csónakkal vagy vízi sporteszközzel vontatás, továbbá a légijármű vontatása és a légijárművön tartózkodás szabályai

1. Kishajóval, motorcsónakkal, motoros vízi sporteszközzel kishajót, csónakot, vízi sporteszközt, vízisíelőt, légijárművet vontatni abban az esetben szabad, ha

> a) a motor teljesítménye a vontatáshoz elegendő,

> b) a vontatókötél a vízi/légi járművek műveletképességét nem gátolja,

> c) a vontatókötél a vontatott vízi/légi járműről is könnyen kioldható, illetőleg a vontatást a hajózási hatóság engedélyezte és ezt a vontató vízijármű hajólevelébe bejegyezte. A légijármű vízi vontatásra való alkalmasságát és a vízi vontatás repüléssel kapcsolatos feltételeit - a vízijárművön rögzített bekötési (vontatási) ponttól - a légügyi hatóság határozza meg.

2. A légijárművet, vízisít vagy más hasonló eszközt vontató vízijármű közlekedésére - a Szabályzat eltérő rendelkezése hiányában - a motoros vízi sporteszközökre vonatkozó előírásokat kell alkalmazni.

3. A vízen vontatott személy mentőmellényt köteles viselni.

4. A 6.35 cikk 2. pontjában meghatározott kísérő csak a hajóvezető által kijelölt, 14. életévét betöltött személy lehet.

A kísérő köteles a vontatott személyt folyamatosan figyelni, a felmerülő veszélyekre figyelmeztetni és számára a hajóvezető utasításait továbbítani.

5. A légijárművön tartózkodó személy a le- és felszállásra igénybe vett víziút felett mentőmellényt köteles viselni, vagy - ha erre kiképezték - olyan ejtőernyőrendszert is használhat, amely tartalmazza az automatikusan feltöltődő vízi mentőeszközt.

##### 15.07 cikk - Közlekedés fürdésre kijelölt vízterületen

1. Fürdésre - vörös-fehér függőlegesen csíkozott, henger alakú bójákkal - kijelölt vízterületen hajóval közlekedni a 2. pontban foglaltak kivételével tilos.

2. Fürdésre kijelölt vízterületen hajó akkor közlekedhet, ha a telephelye (kikötőhelye) erre a vízterületre esik, vagy ha ezen a területen engedéllyel vízi munkát végez. Ilyen esetben a hajó a legkisebb biztonságos sebességgel, a legrövidebb idő alatt köteles a vízterületen áthaladni.

##### 15.08 cikk - A vízi mentőszolgálatra vonatkozó szabályok

1. A vízi mentőszolgálat mentőmotorosként csak annak minősített motoros vízijárművet használhat.

2. A vízi mentőszolgálatot ellátó mentőmotoros a 16.03 és 16.05 cikkben meghatározott vízterületeken csak a vízi rendészet, az Országos Mentőszolgálat vagy saját figyelőszolgálatának riasztására közlekedhet. A riasztás útvonalengedélyként szolgál.

3. A vízi mentőszolgálat mentőmotorosa megkülönböztető jelzésként köteles viselni:

> a) egy 0,4*0,4 m méretű fehér lobogót, amelyben a középen elhelyezett vörös kereszt szárai 0,3-0,3 m hosszúak, illetőleg 0,1 m szélesek, továbbá

> b) a riasztás ideje alatt - elsőbbségi jogának jelzésére - a 3.36 cikkben előírt jelzés helyett a 3.49 cikk szerinti villogó sárga fényt.

##### 15.09 cikk - A légijárműre és repülőtérre vonatkozó szabályok a vízen

1. Légijármű gépi hajtású vízijárműként - a kényszerhelyzetet kivéve - a vízi repülőtér területén kívül nem közlekedhet.

2. Ha a gépi hajtású légijármű - kényszerhelyzetben - a vízi repülőtéren kívüli vízterületen közlekedik, a kitérési szabályok alkalmazása szempontjából kisgéphajónak minősül.

3. A légijármű a vízi repülőtéren kívül - a fel- és leszállást kivéve - géphajó kíséretével, vagy vontatmányban közlekedhet.

4. A vízi repülőteret a 16. fejezetben foglalt tilalmak és korlátozások figyelembevételével a hajózási hatóság jelöli ki a más jogszabályokban előírt engedélyek bemutatását követően.

5. A vízi repülőteret a Szabályzat 7. mellékletének A.1. jelzésével és radarreflektorral ellátott, sárga színű bójákkal kell körülhatárolni. A bóják kihelyezéséről az üzemeltető köteles gondoskodni.

6. A kijelölt vízi repülőtér a hajózási hatóság által meghatározott feltételeknek megfelelő és a légügyi hatóság által jóváhagyott repülőtérrend alapján, az előírt repülési-szakmai feltételekkel üzemeltethető.

##### 15.10 cikk - Sport- és kedvtelési célú vízijármű bérbeadására vonatkozó szabályok

1. A bérbeadó felel vízijárműve hajózásra alkalmas állapotáért.

2. A bérbeadó vagy az általa megbízott személy köteles a bérlő (igénybevevő) nyilatkozatát beszerezni arról, hogy az tud úszni, ismeri a hajózás szabályait, továbbá az azonosító adatokkal megjelölt vízijárművet, valamint a szükséges mentőeszköz(öke)t átvette.

3. A bérbe adott vízijárműről, ha annak vezetése képesítéshez kötött, a bérbeadó vagy megbízottja köteles naplót vezetni. Ebbe be kell jegyezni a vízijármű nyilvántartási számát vagy azonosító jelét, az igénybevétel kezdetét és végét, valamint a bérlő személyi adatait (név, lakcím, személyi igazolvány- vagy útlevélszám, hajózási képesítés megnevezése, száma, érvényessége).

##### 15.11 cikk - A személyszállítás szabályai

1. Utasok be- és kiszállását a hajó vezetője a hajózási hatóság által személyforgalomra megnyitott kikötőhelyen engedélyezheti.

2. A be- és kiszállás tilos, amíg arra a hajó vezetője vagy megbízottja engedélyt nem ad.

3. A hajó vezetője a hajózás biztonságát, az utasok nyugalmát vagy testi épségét veszélyeztető személyt az utazásból kizárhatja.

4. Utasokat szállító személyhajóval vontatni, vontatmányban haladni, tolni és mellévett alakzatban közlekedni csak a hajózási hatóság engedélyével szabad.

5. Veszélyes árut utasokkal, illetve a személyzeten kívüli más személyekkel együtt szállítani tilos.

Forrás: Hajózási Felügyelet

Hajózási Szabályzat - Tippek vízitúrázóknak - Umann Kornél