#
Hajózási Szabályzat

## 9. fejezet - Általános rendelkezések

##### 9.01 cikk - Fogalommeghatározások

A Szabályzat II. Részének alkalmazásában:

> a) úszó létesítmény - víziközlekedést, munkavégzést és egyéb vízi szolgáltatást végző, vízen történő üzemeltetésre alkalmas eszköz, szerkezet, berendezés;

> b) vízijármű - víziközlekedésre, szállításra, illetve úszó létesítmény továbbítására szolgáló - úszó munkagépnek, úszóműnek és úszóanyagok kötelékének nem minősülő - úszó létesítmény, továbbá a Szabályzatban külön meghatározott esetben a vízi légjármű;

> c) nagyhajó - olyan vízijármű vagy úszó munkagép, amelynek hajótesten mért hossza legalább 20 m, továbbá az a kishajó, amely nagyhajót továbbít, vagy amelyen 12 főnél több utas szállítását engedélyezték;

> d) vitorlás kishajó - szélerővel haladó vízijármű, amelynek a hajótesten mért hossza 20 méternél kisebb, és névleges vitorlafelülete legalább 10 m, vagy amelyen legfeljebb 12 fő utas szállítását engedélyezték. Ezen belül:

> > - "A" osztályú a vitorlás kishajó, ha az megfelel a Szabályzat 18. mellékletében foglalt követelményeknek,

> > - "B" osztályú a vitorlás kishajó, ha nem felel meg a Szabályzat 18. mellékletében foglalt követelményeknek;

> e) kisgéphajó - legalább 4 kW motorteljesítményű gépi berendezéssel hajtott vízijármű, melynek a hajótesten mért hossza 20 m-nél kisebb és amelyen legfeljebb 12 fő utas szállítását engedélyezték. Ezen belül:

> > - "A" osztályú az a kisgéphajó, amelynek hajótesten mért hossza meghaladja a 10 m-t,

> > - "B" osztályú az a kisgéphajó, amelynek hajótesten mért hossza a 10 m-t nem haladja meg;

> f) csónak - olyan vízijármű, amelynek testhossza a 6,2 m-t vagy motorteljesítménye a 4 kW-ot (motorcsónak) vagy névleges vitorlafelülete a 10 m5-t (vitorláscsónak) nem éri el. Csónaknak minősül továbbá az a nem gépi berendezéssel vagy nem szélerővel hajtott vízijármű is, amelynek testhosszúsága legalább 6,2 m, de az a 20 m-t nem éri el, és tömege a 2 tonnát nem haladja meg;

> (Nem minősül csónaknak a fürdés céljából igénybe vett úszóeszköz.)

> g) révhajó, illetve révcsónak - csak személyeket szállító komp;

> h) köteles komp - a víziúton átfektetett vezetőkötél alkalmazásával közlekedő vízijármű;

> i) vízi sporteszköz - sport vagy kedvtelési céllal üzemeltetett, vitorlával, gépi berendezéssel vagy más módon meghajtott, nagy- vagy kishajónak, kompnak, illetve csónaknak nem minősülő vízijármű, amely a vízen való közlekedésre alkalmas, továbbá rendeltetésszerű használat esetén úszóképes és kormányozható. Fajtái:

> > - vitorlás - amelynek névleges vitorlafelülete legalább 3 m2 ,

> > - motoros - amelynek motorteljesítménye legalább 4 kW,

> > - egyéb.

> (Nem minősül vízi sporteszköznek a fürdés vagy egyéb kedvtelés céljából igénybe vett úszóeszköz.)

> j) mentőmotoros - a hajózási hatóság által a Szabályzat 16. melléklete alapján rendeltetésszerű mentésre alkalmasnak nyilvánított, továbbá a Szabályzat 17. mellékletében felsorolt felszerelésekkel rendelkező kisgéphajó;

> k) kísérő kisgéphajó - oktatás, edzés és verseny ideje alatt a vitorlás és evezős csónak(ok), illetve vitorlás kishajó(k) kísérését, szükség esetén mentést szolgáló vízijármű;

> l) közforgalmú vízijármű - személy- vagy árufuvarozás céljára szolgáló bárki által igénybe vehető vízijármű;

> m) termelési célú vízijármű - gazdasági tevékenységre szolgáló vízijármű;

> n) szolgálati célú vízijármű - fegyveres erők, fegyveres testületek és államigazgatási szerv által jogszabályban előírt feladataik (pl. kitűzés) ellátása érdekében üzemeltetett vízijármű;

> o) őrszolgálat - úszó létesítményben vagy parti őrhelyen tartott folyamatos figyelő szolgálat;

> p) ügyeleti szolgálat - úszó létesítményen vagy olyan helyen tartott szolgálat, ahonnan szükség esetén azonnali intézkedés foganatosítható;

> q) víziút - víziközlekedésre alkalmas belvíz;

> r) hajóút - a víziútnak az adott vízállásnál hajózásra használt és jelzésekkel kitűzött - annak hiányában a nagyhajók által rendszeresen használt - része, továbbá a kikötő, a veszteglő- és rakodóhely vízterülete;

> s) "hajóút közelében" - a víziút hajóúton kívül elhelyezkedő vízterülete;

> t) határvíz - a folyó, a patak, a tó, a víztározó és a csatorna mindazon szakasza, illetőleg vízterülete, amelyen az államhatár vonala halad, valamint az államhatár által átszelt vizek, a határvonaltól számított 50 m szélességben;

> u) vízi légijármű - (a továbbiakban: légijármű) vízen fel- és leszállás rendeltetésszerű végrehajtására alkalmas - más jogszabályban meghatározott - légijármű;

> v) vízi repülőtér - légijármű fel- és leszállására, illetve vízen való mozgására, álló helyzetben való kiszolgálására, veszteglésére kijelölt és biztosított, az üzemeltetőnek átadott vízterület;

> w) hajó vagy karaván fajtája - a hajó építési, alkalmazási és egyéb (pl. méret, összetétel) jellemzője;

> x) völgymenet - a folyó torkolata irányába haladás;

> y) "Hajósoknak szóló hirdetmény" - a Közlekedési Főfelügyelet által az 1.22 cikk alapján hozott hatósági rendelkezés közzétételére, vagy eseti közlésére szolgáló közlemény.

##### 9.02 cikk - A vízijármű vezetője

1. Csónakot és vízi sporteszközt - a 2., illetve 4. pontban foglalt kivétellel - az vezethet, aki:

> a) 14. életévét betöltötte,

> b) úszni tud,

> c) a vezetésben kellő gyakorlattal rendelkezik,

> d) ismeri a Szabályzat rendelkezéseit és az igénybe vett vízterület sajátosságait.

2. Sportegyesület a 14. évét be nem töltött, úszni tudó és a Szabályzat rendelkezéseit ismerő sportolója csónakot, illetve gépi hajtás nélküli vízi sporteszközt a sportegyesület edzőjének irányítása és felügyelete, továbbá mentőeszköz és mentőmotoros vagy kísérő kisgéphajó biztosítása mellett vezethet.

3. Ha több személy tartózkodik a csónakban, indulás előtt vezetőt kell kijelölni.

4. Kisgéphajó-vezetői képesítéssel vezethető

> - a hajózási hatóság által kijelölt zárt pályán kívül közlekedő motoros vízi sporteszköz,

> - a kishajót, csónakot, vízi sporteszközt, vízisíelőt, légi járművet vontató motorcsónak és motoros vízi sporteszköz.

5. Vízi légijárművet az a légijármű vezetésére jogosított személy vezethet, aki kisgéphajó-vezetői képesítéssel is rendelkezik.

##### 9.03 cikk - Szeszes ital és más hasonlóan ható szer fogyasztásának tilalma

1. Úszó létesítményt olyan személy vezethet és a vezetés olyan személynek engedhető át, aki nem áll a vezetési képességre hátrányosan ható szer befolyása alatt, szervezetében nincs szeszes ital fogyasztásából származó alkohol, illetve más hasonlóan ható szer.

2. Ha a biztonságos üzemeltetés csak több személy közös munkájával lehetséges, az 1. pontban foglaltakat mindazokra alkalmazni kell, akik az úszó létesítmény vezetésében és működtetésében egyidejűleg részt vesznek, illetve közreműködnek.

##### 9.04 cikk - A vezetői engedély bevonása

##### 9.05 cikk - A víziút használata

1. A vízijármű - a csónak kivételével - csak a hajózási hatóság által elvégzett besorolás és üzembehelyezés után közlekedhet.

2. A vízijárművet és a mozgásban levő úszó munkagépet az időjárási, a forgalmi és a hajóútviszonyoknak, valamint a hajózás biztonságát befolyásoló egyéb körülményeknek megfelelően kell vezetni.

3. A Dunán és a Tiszán a vontatott és a tolt karaván megengedett legnagyobb méreteire és összetételére vonatkozó előírásokat a Szabályzat 14. melléklete tartalmazza.

##### 9.06 cikk - Legnagyobb terhelés, megengedett utaslétszám

1. Kis fajsúlyú terjedelmes áru szállításakor az 1.07 cikk 2. pontjában foglaltak teljesítésétől - a stabilitásra vonatkozó rendelkezés megtartásával - el lehet tekinteni, ha a

> a) vontató géphajó és az ilyen árut szállító hajó közötti beszédkapcsolat - az illetékes hatóságok előírásainak megfelelő berendezéssel - fenntartható és

> b) rakomány tetején az átjárás biztosított.

2. A rakományt úgy kell elhelyezni, hogy a fenékvíz ellenőrizhető, a mentőszivattyú-csővezeték nyílása megközelíthető legyen. A hajón a kikötéshez és horgonyzáshoz szükséges helyet szabadon kell hagyni.

3. A hajó vezetője köteles gondoskodni a hajó egyenletes terheléséről.

4. A hajó megengedett legnagyobb utaslétszámának kihasználása szempontjából - a csónak kivételével - két, tíz éven aluli gyermek egy személynek tekinthető. Ez a számítási mód a Balatonon a megengedett legnagyobb utaslétszám 10%-ára, más belvízen 25%-ára alkalmazható.

5. Kishajóra a 4. pontban foglaltak akkor alkalmazhatók, ha minden utasnak van ülőhelye.

##### 9.07 cikk - Okmányok

1. Az 1.10 cikkben foglalt okmányokon túlmenően - a fegyveres erők, a fegyveres testületek szolgálati célú hajóinak kivételével -

> a) a gőzkazánnal felszerelt hajót - kazánhasználati engedéllyel,

> b) a belső égésű motorral hajtott, légtartállyal felszerelt hajót - légtartály nyomáspróba-bizonylattal,

> c) a nagyhajót - hajókönyvvel és leltárnaplóval,

> d) a nyilvántartásba vételre kötelezett kishajót és csónakot - hajólevéllel,

> e) a kompot - kompbizonyítvánnyal,

> f) az úszó munkagépet - hajókönyvvel, leltárnaplóval és úszómű bizonyítvánnyal,

> g) a nyilvántartásba vételre kötelezett úszóművet - úszómű bizonyítvánnyal,

> h) a 16.03 cikk 2. d)-h) pontjában említett motorcsónakot és kisgéphajót - motornaplóval kell ellátni.

2. Az 1.10 cikk 1. c) pontjában előírt személyzeti jegyzékben fel kell tüntetni:

a) a hajó nevét (számát),

b) a tulajdonos nevét és telephelyét (lakhelyét),

c) a személyzet tagjait (beleértve a családtagot is) a következő adatokkal:

> ca) név (családi és utónév),

> cb) születési hely és idő,

> cc) állampolgárság,

> cd) munkakör, illetve a hajón tartózkodás jogcíme,

> ce) útlevél, hajós szolgálati útlevél vagy hajós szolgálati könyv száma,

> cf) a be-, illetve kihajózás helye és ideje.

A személyzeti jegyzéket a hajó vezetőjének aláírásával és a hajó bélyegzőjével kell hitelesíteni.

3. A vízijármű (kivéve a csónak) és a légijármű vezetésére jogosító okmány(oka)t a vízi-, illetve légijárművön kell tartani és azt ellenőrzéskor be kell mutatni.

##### 9.08 cikk - Környezetvédelem (idegen tárgy és anyag vízi útba dobásának vagy folyatásának tilalma)

1. Úszó létesítményről vizet szennyező és az élővilágot károsító anyagot - a 3. pontban foglalt kivétellel - a vízbe dobni, illetve önteni tilos.

2. Az úszó létesítmény gépterében, a tartályhajó szivattyúterében és tartályaiban levő olajos vizet a kikötő, a telelő és a hajójavító üzem vízterületén víztisztító berendezésen keresztül is tilos a vízbe juttatni.

3. Az olajos vizet akkor szabad a vízbe engedni, ha

> a) annak olajtartalma nem haladja meg a 15 mg/l értéket,

> b) az úszó létesítmény menetben van,

> c) az úszó létesítmény az ivóvízkutaktól és vízkivételi művektől legalább 30 km távolságra van,

> d) az - a lobogó szerint - illetékes hatóság által jóváhagyott víztisztító berendezésen keresztül kerül a vízbe,

> e) az nem tartalmaz az emberre és a víz élővilágára veszélyes vegyi, illetve egyéb anyagokat.

4. Az úszó létesítmény hulladékát az erre rendszeresített helyen kell leadni, vagy azt a szemétégetőben meg kell semmisíteni.

5. Veszélyes anyagot szállító úszó létesítmény vezetője köteles a személyzet és a hajózás biztonsága, valamint a vízszennyezés megakadályozása érdekében a legnagyobb gondossággal eljárni.

6. A veszélyes anyagok szállítását előzetesen be kell jelenteni az illetékes hajózási hatóságnak.

7. Az 57 kW-t meghaladó főgépteljesítményű, beépített motorral rendelkező úszó létesítmény, valamint a tartályhajó köteles olajnaplót vezetni.

Az olajnaplóba be kell vezetni

> a) az üzemanyagtartályok mosásának,

> b) az olajjal szennyezett víz (pl. ballasztvíz, tartálymosó víz, fenékvíz) partraadásának,

> c) olaj vagy olajjal szennyezett víz vízbeeresztésének, illetőleg hajózási baleset vagy más rendkívüli esemény során bekövetkezett olajszennyezés - a 12. pontban foglalt adatokat is tartalmazó -

körülményeit.

8. A 12 főnél több személy befogadására alkalmas úszó létesítményen a hulladékok üzemszerű és rendkívüli eltávolításáról hitelesített szennyvíz- és hulladéknaplót kell vezetni.

9. A mérgező és radioaktív anyagot szállító úszó létesítményen - az ilyen anyagokkal kapcsolatos eseményekről - hitelesített anyagnaplót kell vezetni.

10.A 7-9. pontban az úszó létesítmény tekintetében előírt naplókat a Közlekedési Főfelügyelet, az idegen állam úszó létesítménye esetében annak illetékes hatósága hitelesíti.

11.A naplóbejegyzést a hajó vezetője és a tevékenységért felelős személy aláírásával hitelesíti.

12.Az 1. illetve 3. pontban foglalt anyag vízbe kerülését, az úszó létesítmény vezetője haladéktalanul köteles a legközelebbi illetékes hatóságnak bejelenteni.

A bejelentés tartalma:

> a) a bejelentő úszó létesítmény fajtája, neve, lobogója,

> b) a vizet szennyező úszó létesítmény fajtája, neve, lobogója,

> c) az esemény pontos helye, ideje,

> d) a hidrometeorológiai viszonyok a vízszennyezés helyén (láthatóság, szélsebesség és irány, vízsebesség, vízhőmérséklet és más fontos körülmények)

> e) a szennyezés jellege (összefüggő, sávos, foltos),

> f) a szennyező anyag halmazállapota (szilárd, folyékony, légnemű) és felszíni koncentráltsága a vízen,

> g) a szennyezett felület (m, km és/vagy m 2 , km 2 ),

> h) a szennyező réteg vastagsága.

13.Az úszó létesítmény által okozott vízszennyezésért annak vezetője és üzemeltetője felelős.

14.Ha a hajózás természetvédelmi területet érint, az illetékes környezet- és természetvédelmi hatóság előírásait is be kell tartani.

15.Belső égésű motorral hajtott vízi járművet hangtompító berendezés nélkül tilos üzemeltetni.

16.Úszó létesítményen zenét, műsort szolgáltatni, illetőleg hallgatni csak olyan hangerővel szabad, amely a környezetet nem zavarja.

##### 9.09 cikk - Veszélyt jelentő akadály

Hajóútban hajózást veszélyeztető tárgyat elhelyezni, karót leverni, kishajót, csónakot, tutajt, vízi sporteszközt lehorgonyozni tilos. Hajóúton kívül csónak rögzítésére karó leverhető, azonban a helyszínről távozáskor azt az elhelyezőjének el kell távolítania.

##### 9.10 cikk - Zátonyon fennakadt vagy elsüllyedt hajó

A hajózási hatóság a hajóútban zátonyon fennakadt vagy elsüllyedt hajó eltávolítására (a hajóút felszabadítására) határidőt szabhat. Ha a hajó tulajdonosa a hajózási hatóság által meghatározott határidőre nem szabadítja fel a hajóutat, az a hajó tulajdonosának terhére elvégeztethető.

##### 9.11 cikk - Különleges szállítások

1. A szokványostól eltérő (eredetileg más célra szolgáló elemekből kialakított) úszó létesítmény a vízi közlekedésben önállóan akkor vehet részt, ha az hajózásra alkalmas.

2. Ha a hajózási hatóság - a szerkezeti kialakítástól és a tervezett alkalmazástól függően - eltérően nem rendelkezik, a szokványostól eltérő úszó létesítmény hajózásra alkalmas, ha az kielégíti az alábbi feltételeket:

> a) számítással igazoltan, a várható igénybevételnek (pl. hullámzás, vihar, műveletek erőhatásai) megfelelő szilárdságú és a tervezett legnagyobb terhelésnél is rendelkezik megfelelő úszóképességgel és stabilitással,

> b) biztonsági távolsága a vízterületre vonatkozó követelményeknek a Szabályzat 16. melléklete szerint megfelel,

> c) hajtóberendezésével eléri a legalább 8 km/h holtvízi sebességet és képes a szükséges műveletek (pl. kitérés, fordulás, megállás) elvégzésére és ezt gyakorlatban is igazolni tudja,

> d) a közegészségügyi, környezetvédelmi előírásoknak megfelel,

> e) a hatóság által előírt hajózási, biztonsági, mentő- és egyéb felszereléssel rendelkezik,

> f) felszerelték a Szabályzatban előírt jelzésekkel,

> g) vezetője a hajózási hatóság által meghatározott képesítéssel rendelkezik.

3. A szokványostól eltérő úszó létesítményt a hajózási hatóságnak a 2. pontban foglaltak ellenőrzése céljából be kell mutatni, amely annak vízi közlekedésben részvételét útvonalengedély, illetve - a tartós használatra vonatkozó követelmények maradéktalan teljesítése esetén - a megfelelő hajóokmány kiadásával engedélyezi.

4. Ha a szokványostól eltérő úszó létesítmény hossza a 7 m-t vagy szélessége a 3 m-t meghaladja, annak terveit az építés megkezdése előtt legalább 60 nappal a hajózási hatósághoz jóváhagyásra be kell nyújtani.

5. Ha a szokványostól eltérő úszó létesítmény hossza legalább 20 m, vagy amelyre 12 főnél több utas szállításának engedélyezését kérik, annak tervezésére, építésére, üzembe helyezésére a "Belvízi hajók műszaki felügyeleti előírásai"-t kell alkalmazni.

##### 9.12. cikk - Átmeneti jellegű rendelkezések

1. A hajóúton vagy annak közelében munka végzéséhez (pl. vízi munka, átrakás, próba, kísérlet) a hajózási hatóság engedélye szükséges. Az engedély kiadásával kapcsolatos eljárás rendjét a Szabályzat 11. melléklete tartalmazza.

2. A hajózást érintő kísérlethez az illetékes hajózási hatóság eltérés(eke)t engedélyezhet a Szabályzat rendelkezéseitől, ha ezzel a személyek és a hajózás biztonságát, a forgalom folyamatosságát, a víz minőségét és a környezetet nem veszélyeztetik.

##### 9.13 cikk - Sport- és egyéb rendezvény

1. Vízi rendezvény tartásához a rendőrhatóság engedélye szükséges. Az engedély kiadásával kapcsolatos eljárás rendjét a Szabályzat 12. melléklete tartalmazza.

2. Ha az 1. pontban említett rendezvény hajóutat érint, a rendőrhatóság az engedélyt a hajózási hatósággal egyetértésben adja ki. Ha a rendezvény határvizet érint, az engedély kiadásához a határőrség hozzájárulása is szükséges.

##### 9.14 cikk - Veszélyes anyag szállítása

1. Veszélyes anyagot szállító hajóval - ha az illetékes hajózási hatóság másként nem rendelkezik - híd alatt, hídtól, úszó létesítménytől, parton tartózkodó közúti vagy vasúti járműtől, továbbá építménytől számított 100 m távolságon belül tilos megállni.

2. Veszélyes anyagok átrakása a hajózási hatóság által megállapított feltételek szerint végezhető.

3. Robbanó anyag és az 55 °C-nál alacsonyabb lobbanáspontú gyúlékony folyadék be- és kirakásánál, valamint azt követően - amíg a tartályokat nem gáztalanították - a hajón el kell helyezni a Szabályzat 3.43 cikkében, továbbá 3.47 cikkének 1-2. pontjában meghatározott jelzést.

4. A gyúlékony folyadék be- és kirakása kezdetétől annak befejezéséig az úszó létesítmény és a parti földelő között jól vezető fémes kapcsolatot kell létesíteni. Gumitömlő csak fémspirállal ellátva használható.

5. A gyúlékony folyadékot szállító, rakodó vagy ilyen rakomány kirakása után még nem gáztalanított hajón tilos:

> a) szikraképződést okozó vagy elektromossággal statikusan feltöltődő eszköz, ruházat használata,

> b) szikraképződéssel járó munka végzése,

> c) raktár- és légzőnyílás fölé lámpa helyezése,

> d) menetben és zártrendszerű rakodás alatt a tágulási akna fedelének szellőzés céljából történő felnyitása,

> e) dohányzás, nyílt láng használata (kivéve a személyzet lakhelyét).

6. Gyúlékony folyadék be- és kirakásának megkezdése előtt a tűzoltó berendezések és eszközök használhatóságát ellenőrizni kell.

7. Tűzveszélyes rakomány szállításakor (pl. kender, szalma) a hajó füstcsöveit szikrafogóval kell ellátni és a hajón jól látható helyen a Szabályzat 3.44 cikkében meghatározott (dohányzást tiltó) táblát kell elhelyezni.

Forrás: Hajózási Felügyelet

Hajózási Szabályzat - Tippek vízitúrázóknak - Umann Kornél