> Adatgyűjtés napórákról

> "Az ember az egyetlen lény, akit zavar az idő, és ebből a nyugtalanságából származik kifinomult művészetének nagy része, vallása java része és majdnem egész tudománya. Mert a természet időszakos szabályossága, a felkelő Nap és csillagok, az évszakok lassú ritmusa vezetett a törvény és a rend fogalmához, amely minden tudományok kezdete" (Arthur C. Clarke).

> Napórákat, vagyis a Nap által működtetett időmérő eszközöket országszerte láthatunk műemlékeken, középületeken, parkokban, iskolák kertjében. Felkutatásuk, jegyzékbe foglalásuk és tanulmányozásuk elvileg a kultúra több területének lehetne feladata.

> Egy napóra

> > - tekinthető önmagában is művészeti alkotásnak, hiszen készítheti festő, szobrász, iparművész, vagyis a képzőművészeti, művészettörténeti szakemberek figyelmére is számot tarthat.

> > - tekinthető műszaki alkotásnak, hiszen gyakorlati elkészítése, időálló anyagainak meghatározása, méretezése technikai felkészültséget kíván. Egy napóra ezért a hazai technikatörténet és műszaki kultúra emléke is lehet.

> > - tekinthető az épület (sokszor műemlék) szerves részének, hiszen gyakran az épülettel együtt készül, osztozik annak sorsában. Ezért sok napóra a hazai építészet, építészettörténet, műemlékvédelem szakemberei által ismert. A napórával díszített épület gyakran a városkép jellegzetessége, említik könyvekben, a település lakosai ismerik.

> > - tekinthető időmérő csillagászati eszköznek, hiszen a Föld napi forgását és a Nap körüli éves keringését tükrözi egy adott helyen. Tervezéséhez, szerkesztéséhez, elkészítéséhez csillagászati ismeretekre van szükség. A köztéri napóra a csillagászati ismeretterjesztés egyik fontos eszköze és az iskolai oktatás csillagászati részének demonstrálásában a leghasznosabb. Egy napóra készítője nyilván csillagászati érdeklődésű, így kutatásuk az adott település csillagászati múltját segít feltárni és a hazai csillagászat történetéhez is juttat adatokat. Különösen a középkorban a napóra volt az egyetlen aránylag széles körben is elterjedt csillagászati műszer. Sőt a XIX. század közepéig napórával ellenőrizték a pontatlanabb mechanikus órák járását.

> > - A napóra így lehetne művészeti, műszaki, építészettörténeti vagy csillagászati eszköz. Azonban a hazai napórák hovatartozása már eldőlt. A napórákra a csillagászati érdeklődésűek figyeltek fel, ők kezdték el és folytatták az adatgyűjtést. Csillagászok, amatőrcsillagászok, csillagászati szakkörök tagjai érdeklődtek, járták az országot, kutatták, dokumentálták a napórákat. Javaslatot tettek megóvásukra, segítséget adtak felújításukhoz, újabbak tervezéséhez. Ha felsoroljuk a 10 legaktívabb napóra kutató nevét, akik ezért az adatbázisért legtöbbet tettek: Balázs Zoltán, Bartha Lajos, Döményné Ságodi Ibolya, Keszthelyi Sándor, Klotz József, Kocsis Antal, Marton Géza, Mizser Attila, Piriti János, Vértes Ernő - láthatjuk, hogy többségükben ismert amatőrcsillagászok. A kutatásban közreműködő 266 személy - valamennyiüknek külön mondunk köszönetet - legtöbbje a hazai csillagászati, megfigyelő amatőrcsillagászati, csillagászati ismeretterjesztési mozgalomból jól ismert.

> > - A rögzített napórák hazai gyűjtését 1978-ban kezdtük. Kezdetben az országos csillagászati rendezvények, megfigyelőtáborok résztvevőit kérdeztük ki a napórákról, majd a kapott híreket személyesen, levélben vagy a helyi lakosok által pontosítottuk. Az adatgyűjtésben segítő amatőrcsillagászok megnézték megyéjük, városuk, lakókörnyezetük napóráit és rajzolták, fényképezték, mérték adatait, kérdezték a készítés körülményeit. A Csillagászat Baráti Köre mozgalom lapjaiban 1981-ben napórás felhívásokat tehettünk közzé és a lelkes gyűjtőmunka eredményeként 1983-ban megjelenhetett egy szöveges napóra katalógus, amely 172 magyarországi napóra leírását tartalmazta. Ennek hatására a kutatás még intenzívebb lett, további napórákat jelentettek, a már ismertekről is szebb fényképek, pontosabb adatok érkeztek, sőt az új napórák készítése is lendületet vett. 1983-ban megalakult a Csillagászattörténeti Adatgyűjtő Csoport, ebben munkálkodhattak a napórák kedvelői. A munka 1989-től a Magyar Csillagászati Egyesület szervezésében folyt tovább, annak Csillagászattörténeti Szakcsoportjában. 1990-től a nagy változások jelentettek problémát (települések szétválása, utcanevek át- és visszaváltozása, intézmények funkció- és tulajdonosváltozása, megyenevek változása) a jegyzéket az új elnevezések szerint szinte át kellett dolgozni. Napjainkra összeállt a hazai rögzített napórák adatbázisa, amelyet most közreadunk.

> > - Eközben rájöttünk, hogy "napórázni" jó dolog! Az országot járva szép tájakra juthatunk, érdekes épületekben gyönyörködhetünk. Értékes kapcsolatok alakulhattak ki tanárokkal, egyházi emberekkel, könyvtárosokkal, amatőrcsillagász barátainkkal, külföldi napórakutatókkal. Napórás rendezvényeket szervezhettünk, a hordozható napóráknak több nagysikerű kiállításuk volt.

> > - Természetesen egy ilyen katalógus nem lehet teljes, de úgy érezzük, hogy a most közreadott kötet a műemlékeken, a középületeken lévő, a közterületről látható, a nyilvánosságnak szánt és a régebbi napórákat bizonyosan tartalmazza. Magyarország több millió lakóháza, üdülője, kertje még eldugva rejthet napórákat és nyilván folyamatosan készülnek újabbak is. A napórák élettartama is véges. Egyszer elkészülnek, léteznek, megkopnak, eltűnnek. Az időjárási hatások, a szándékos rongálások mellett a homlokzatokat több évtizedenként letatarozzák, az épületeket több évszázad után újjáépítik. Az elpusztult napóráról sokszor csak a egy fénykép és a felmérésünk marad az egyetlen hiteles forrás.

> > - Akik a jövőben napórákat javasolnak, megrendelnek, terveznek, szerkesztenek, kiviteleznek, kutatnak fel, vagy csak véletlenül meglátnak, arra kérünk, hogy szíveskedjenek ezt bejelenteni. Örülünk minden hírnek, minden újabb napórának. A Magyar Csillagászati Egyesület igyekszik kiadványaiban közzétenni, hogy ezzel másoknak is örömöt okozzunk.