ÚTMUTATÓ A KATALÓGUSHOZ

> Az országban található napórákat megyénként (19 megye és Budapest főváros) csoportosítottuk, betűrendben felsorolva azokat. Ezen csoportosítás az ott élő kutatók számára hasznos és segíti az eligazodásban az éppen arra utazó érdeklődőket is.

> A megyén belül (szintén betűrendben) településenként soroltuk fel a napórákat, a hivatalos (1995. január 1-én fennálló) településnév szerint. A megszűnt korábbi településneveket (városrészek, társközségek, külterületek) a jobb eligazodás érdekében esetenként feltüntettük, a mai hivatalos település végére sorolva. Budapest napóráit a kerületek szerint csoportosítottuk.

> Egy-egy településen (kerületen) belül az utca (tér) neve szerinti betűrendben következnek a napórák. Ha egy utcában több napóra van, akkor a házszám szerint történt a felsorolás. Ha egy épületen több napóra akadt, akkor az elkészítés sorrendjében haladtunk. A régebbit előbb, a későbben készültet utóbb említettük.

> Az egyes napórákat egységesen, azonos rendszer szerint írtuk le, hogy ezzel a különböző napórák egymással összevethetők legyenek.

> A napóra helye. A megye, település, (esetleg kerület, településrész), utca vagy tér neve, házszám, (esetleg helyrajzi szám), vagy olyan kiegészítő leírás, hogy a napórát könnyen megtalálhassa más kutató is. Ezt követi az épület megnevezése, elnevezése, korábbi és mai funkciója. Fontos adat a műemlék, műemlék jellegű, városképi jelentőségű besorolás a hivatalos műemlékjegyzék szerint. Ezután az épület építési ideje, építője, stílusa, rövid története, felújítások, átalakítások ideje, mértéke, tulajdonosa, kezelője következik. Megemlítettük ha a napóra nem látható az utcáról vagy közterületről. Leírtuk, hogy melyik homlokzaton van (amerre a fal és így a napóra "néz", azaz a falsíkra állított merőleges iránya, a négy fővilágtáj és a négy mellékvilágtáj valamelyikének megnevezésével), a fal melyik részén, milyen magasan a talajszint felett. Ez utóbbi adaton azt értettük, hogy az árnyékvető hány méter magasan csatlakozik a falhoz. Nem fali napóránál a kertben, udvarban, téren lévő helyét, tartóoszlopának magasságát adtuk meg.

> A napóra típusa. A hazai napórák három fő típusba sorolhatók, amelyeket a számlap helyzete szerint különböztetünk meg.

> A horizontális napórák a vízszintesen (horizontálisan) elhelyezkedő számlapúak. Ezeket parkokban, udvarokban, kertekben helyezik el. Megszerkesztésük és elkészítésük könnyebb, de a megrongálódás veszélye nagyobb.

> A vertikális napórák a függőlegesen (vertikálisan) elhelyezett számlapúak. Ezek nagyrészt épületek (templomok, kolostorok, iskolák, városházák, lakóházak) D-i falán vannak. Megszerkesztésük nehezebb, mert a D-i homlokzatok mindig eltérnek kissé a D-i iránytól, így a napórák aszimetrikusak lesznek. Készítésük is nehezebb, mert a magasban állványozni kell, de ugyanez a magasság a rongáló kezek ellen ad védelmet. Ezért az ilyen típusú napórák maradnak meg nagyobb számban.

> Az ekvatoriális napórák a földi egyenlítővel (aequator magyarosan ekvator) párhuzamos és az égi egyenlítőre mutató számlapsíkúak. A síklap felső részét tavasszal és nyáron, az alsót ősszel és télen éri a napfény. Ennek a típusnak a változata ha a számlap sávja félkörívben vagy körgyűrűben övezi az árnyékvetőt, az égi egyenlítő negatívját képezve le (gyűrűs-ekvatoriális napórák vagy abroncsnapórák). A különleges "szkáfosz" típusú napórák is ezekre hasonlítók, hiszen félgömbjük a felettünk látszó égbolt félgömbjét képezik le. Az ekvatoriális napórák megszerkesztése könnyű, elkészítésük nehezebb. Ugyanott fordulnak elő, mint a horizontálisok, rongálódási esélyeik is ugyanolyanok.

> A napóra árnyékvetője. Minden helyesen szerkesztett napóra árnyékvetője a Föld forgástengelyével párhuzamos és az égi pólusra mutat. A polosz a földrajzi É-D irányban van és hajlásszöge a vízszinteshez az adott hely földrajzi szélességével egyenlő. Nálunk ez 45 és 49 fok között van. A pólusra mutató árnyékvető a készítő alapvető csillagászati ismereteit jelzi. A helytelenül álló pálca ennek hiányára mutat, de téves restaurálás vagy szándékos rongálás is okozhatja. Megemlítettük az árnyékvető eredeti és jelenlegi helyzetét, hajlásszögét, anyagát, esetleges hiányát. Jegyzékünk tartalmazza az árnyékvető nélküli lyuk-napórákat is, ahol a belső térbe egy nyíláson át bejutó napfény padlóra jutó fényfoltja mutatja az időt vagy a delet.

> A napóra számlapja. Ismertettük anyagát, készítésének módját, alakját, külső méreteit méterben (ha két szám szerepel, akkor az első mindig a vízszintes, a második a függőleges méretet jelenti). A magasan lévő vertikális napórák méreteit néha becsléssel határoztuk meg.

> A napóra óraszámozása. Nem közöltük le a teljes skálát, csak az első, a 12-est jelző és a záró számot, olyan számozással (arab vagy római) amilyen a napórán látható. Ha nem említettük meg, akkor ez csak egészórás beosztást jelent. Az ennél sűrűbb legkisebb (félórás, negyedórás, perces) osztást külön említettük. Az óraosztások egyenlőközű vagy változóközű volta a helyes szerkesztettségre mutat. Az ekvatoriális napórák egyenközűek, a vertikális és horizontálisok változó közűek, de a nem jól szerkesztetteknél ez fordítva tapasztalható.

> A napórák skálája csak a helyi napórai időt mutathatta 1848-ig. A vasúthálózat kiépülésével az országban egységes központi (pesti) időszámítást vezettek be, amelyet az akkortól készített napórák is követtek 1848-1892-ig. A zónaidőt (nálunk KÖZEI) 1892. július 1-én vezették be hazánkban, az újabb napórák nyilván ezt az időt mutatták. A gondot 1916-tól a NYISZ bevezetése okozta, mert egy napórának ősszel és télen a KÖZEI-t, viszont tavasszal és nyáron a NYISZ-t kellett volna mutatni. A NYISZ 1916-1918, 1941-1949, 1954-1959 közötti rövid időszakokban még nem gyakorolt hatást a hazai napórákra. A NYISZ 1981-es legutóbbi bevezetése óta a napórák vagy a KÖZEI-t vagy a NYISZ-t mutatják, de több példát látunk kettős skálára is.

> A napóra egyéb elemei. Felsoroltuk a napkorongot, naparcot, festményt, domborművet, szobrot a napórán. Leírtuk betűhíven a feliratát, monogramját, évszámát. Díszítheti egyéb égitest (Hold, bolygók, csillagok) vagy az állatövi csillagképek ábrázolásai, jelei. Előfordul még a hónapos vagy évszakos napi napjárást mutató görbesor. Lehet rajta időegyenletet mutató tábla is. Még a pontosan szerkesztett napóra is csak április 15-én, június 13-án, augusztus 31-én és december 25-én mutatja pontosan az időt. Az összes többi napon különböző kismértékű eltérése van (maximum 16 perc). Ennek oka, hogy a napórák az egyenetlen valódi Nap szerint, viszont a polgári életben használt óráink egy egyenletesen járó fiktív középnap szerint mutatják az időt. A korrekciót mutató időegyenlítési táblázat vagy nyolcasra hasonlító analemma grafikon megléte minden napóra fontos tartozéka lenne, de csak ritkán találkozhatunk ezzel.

> A napóra állapota. Egy napóra lehet eredeti, pusztuló, felújított, helyreállított, átalakított. Azt a ritka állapotot, ha az ismertetett napóra újszerű és karbantartott formában látható külön nem említettük meg. Nagyrészt azonban leírtuk, hogy a napóra számlapja megkopott, kifakult, sérült, levált, lefestették, szándékos rongálást szenvedett. A helyreállítások és felújítások néha az eredeti állapotot, többször némileg más napórát eredményeztek. Sok esetben a napóra teljesen eltűnt, de később emlékezet vagy fényképek alapján újra elkészítették. Sokszor az árnyékvetőt elgörbítették, letörték. A jó szándékú pótlás néha nem megfelelően sikerült csillagászati szempontból. Az adatgyűjtők népes tábora némely népszerű, jól látható helyen lévő napórának több évtizedes történetét követhette évről évre. Láthatták az elkészítését, a fennállását, a lassú pusztulását és a végleges eltűnését.

> A napórakészítő neve és a készítés ideje. Régebbi napóránál helyszíni érdeklődéssel, levelezéssel, könyvtári kutatómunkával tudhattuk meg a tervező, a szerkesztő, a kivitelező, a megrendelő nevét. Újabb napóránál sokszor az illető maga szolgáltatott dokumentumokat. Az előrelátó napórakészítők a napórán feltüntették ezen adatokat, de ilyen könnyű dolgunk ritkán volt. Ha valamilyen módon a készítési időpont birtokunkba jutott, akkor közöltük a készítés évét is. Amennyiben nem sikerült közvetlenül a pontos adatot beszerezni, a készítés évszázadát akkor is megbecsültük és közöltük. Ilyenkor az épület vagy épületrész kora, építészeti stílusa, története is megadhatja az egyidejűleg készült napóra korát. Előfordulhat hogy egy későbbi bővítéskor, felújításkor készült, erre a napóra kiviteli módja utalhat.

> Az adatközlő neve. A sokféle hírt, adatot, rajzot, fényképet beküldő nevét megőriztük, de minden egyes napóránál mindannyiuk nevét leközölni nem akartuk. Csak a napóráról elsőként hírt adó személy nevét és adatközlésének időpontját szerepeltettük. Adatgyűjtőink fáradozását, szorgos munkáját kívántuk elismerni azzal, hogy a napóra tulajdonképpeni "felfedezőjét" megörökítettük. Sokszor csak egy hír, egy vázlatrajz érkezett be, de ez a további kutatómunka alapját jelentette. Úgy illendő, hogy az első adatközlő nevét a későbbi kutatók és cikkírók is megemlítsék publikációjukban.

> Irodalom. Minden napóra ismertetését bibliográfiával zártuk. Megjelenés szerinti időrendben felsoroltuk azokat a nyomtatott könyveket és folyóiratcikkeket, amelyekben említik a napórát. Külön megjegyeztük ha a napóráról fényképet közölnek vagy látható egy épületet, városképet, tájat bemutató régi képen, metszeten. A napórakutatás a könyvtárakban két módon történt. Egyrészt, napórákat könyvek, folyóiratok lapozgatása közben vettek észre és csak ezt követően került sor a helyszíni megszemlélésére. Másrészt, a már látott napóráknak tudatos könyvtári kutatások derítették ki a korát, történetét, régebbi ábrázolásait. Mindkét lehetőség a jövőben is megmarad, azaz továbbra is "felfedezhetünk" napórákat olvasás közben és ismert napórákról gyűjthetünk további adatokat.

> Jegyzékünkbe került a Magyarország területén lévő, vagy valamikor létező rögzített azaz egy helyben lévő minden napóra. Nem kerültek be a tervezett napórák és a hordozható napórák. A korábban állandó felállítású és ismert helyű napórákat, ha ma múzeumban vannak, az adott gyűjteménynél említjük. A már eltűnt napórákat egyenrangúként kezeltük a ma (még) létezőkkel. Lehetőség szerint csak a régi metszettel, fényképpel, nyomtatott szöveggel bizonyíthatóan létezetteket vettük fel a jegyzékbe.

> A napóra jegyzéket folyamatos sorszámozással láttuk el. Egy napóra nyilván egy számot kapott. Ha a napórát felújították vagy ugyanazon a helyen újra elkészítették akkor is csak egy sorszám alatt említjük. Ha egy helyen több napórát találtunk, akkor a különböző számlapok darabszáma szerint sorszámoztunk. Katalógusunk 360 egyes, 13 kettős, 5 hármas és 1 négyes számlapú napórát tartalmaz, így összesen 405 napórát ismertet.