# A VIHAR SIRÁLY.
Larus canus L. 1758.

[Larus hybernus GM. – Larus procellosus BECHST. – Larus cyanorhynchus M. & W. – Laroides canus BRHM. – Larus cyanopus BECHST. – Larus Heinei Hom. – Larus citrirostris BRUCH. – Larus kamtsatkensis BP. – Gavia cana BP. Rissa nivea BAIRD.]

Népies nevei: kéklábu sirály, őszi halászmadár (Velenczei tó).

Jegyei: jó varjú nagyságú; az első evező fekete, második is fekete, de belső felén a tőnek eső rész a toll közepéig szürkés, mindkét evező hegye fekete, előtte azonban kerek fehér folt, mely a második evező belső felén kisebb, mint a külsőn (öreg); a fiataloknál a két első evező feketebarna, a második egyszínű, az első hegye fehér, a tollgerincz mellett mindkét felén egy-egy fehér szemalaku folt. Egészben az öreg fehérszinü, csak háta halaványszürke, télen fején, tarkóján szürkés vonalfoltocskákkal borított. A fiatalok feje szürkésfehér, a szem előtt sötétebb folt, tarkó és fej barnásan hosszantfoltos; hát és szárny szürkésbarna, a tollak töve sötétebb, szegése azonban világosabb; fark fehér, sötétbarna széles szegéssel; az erős csőr az öregeknél tőben sárgászöld, kampója sárga, a fiataloknál a kampó szaruszürke; az öregek lábai kénsárgák, a fiatalokéi sárgás kékesszürkék; szem barna. (Fejének képe: I. köt. IX. tábla).

Mértéke: H. 41–43; Sz. 36,2–40; F. 12,8–14,4; L. 5,1–6,2; Cs. 3,5–3,9 cm.

Közönséges madár Norvégiában, Oroszország északi részén, az Eszaki és Keleti tenger partjain, hol a mi danka sirályunkat helyettesíti. Magyarországon tavaszi és őszi költözködéskor mutatkozik; márcziusban, azután szeptemberben, október elején. Néha itt is telel.