# IRODALOM

Ha mindazoknak az irodalmi forrásoknak jegyzékét össze akarnám állítani, melyek áttanulmányozása alapján e könyvet megirhattam, közölni kellene az egész magyar madártani irodalmat, a külföldinek javát, azonkívül még egyebeket is.

Ettől természetesen el kell állanom, hiszen csak az egyes czímek felsorolása is egész könyvet töltene meg; itt tehát arra elegendő hely nem kinálkozik.

De eltekinthetek e kimerítő jegyzék közlésétől már csak azért is, mert a magyar madártani irodalom 1894-ig teljesen összeállítva meg is jelent, annak az idevágó munkásságnak képe tehát, mely e könyvet nálunk megelőzte, pontosan előttünk áll.

Az 1655–1888-ig való irodalmat felöleli «Bibliographia ornithologica Hungarica» czímű művem (Magyar Könyvszemle 1889. XIII. 9–51. lap), míg az 1888–1894-ben kifejtett madártani tevékenységről KENESSEY LÁSZLÓ-nak a Mittheil. d. ornith. Vereines in Wien 1896. XX. köt. 20– 22., 69–74., 107–113., 143–147. lapokon megjelent közleménye tájékoztat.

Midőn azonban e jegyzékekben foglalt dolgozatokra hivatkozom, mégis helyén valónak látom azokat a munkálatokat névleg is felsorolni, melyek – szorosabban véve – madaraink gazdasági jelentőségére, védelmére stb. vonatkoznak s azután összeállítani a külföldi madártani irodalom azon fontosabb termékeit is, melyek a mi faunánk szempontjából elsőrangú forrásmunkák s melyek tanulságait könyvem szerzésénél kiválóan tekintetbe kellett vennem. Hogy a külföldi irodalomból is, főleg a madárvédelemre és a gazdasági madártanra vonatkozó műveket közlöm – a már említett alapvető forrásmunkák mellett – azt, úgy hiszem, bővebben megokolnom fölösleges.