> Rézcsövek alkalmazástechnikai kézikönyve

> 3. Tervezési útmutató
> A rézcsöves szerelések tervezéséhez ismerni kell a szerelési előírásokat, attól eltérni nem szabad.
> 3.1. Általános ismeretek
> a.) A csővezetékek súrlódása
> A csövek érdességén azt értjük, hogy a cső belső felületén mekkora kiemelkedések, illetve bemélyedések találhatók. Ezt a méretet mm-ben mérjük. Sok csőnél szabad szemmel nem is látjuk az eltérést és azt hisszük, hogy a cső teljesen sima. Mikroszkóppal nézve azt vesszük észre, hogy egyáltalán nem így van. Az eltérés csőanyagtól függően más és más (3.1. ábra).

> 3.1. ábra
> Különböző csővezetékek érdessége
> Látható, hogy a rézcső érdessége a legkisebb, azaz ennek a csőnek a felülete mondható a legsimábbnak. Ez azt is jelenti, hogy az áramló közegekkel szemben ennek a csővezetéknek van a legkisebb súrlódási ellenállása.
> Egy összehasonlítás erejéig nézzük meg a 3.1. táblázatot, ahol a réz- és acélcső adatait láthatjuk.

> 3.1. táblázat
> Rézcső- és acélcső összehasonlító adatai
> A 3.1. táblázatból látható, hogy a 18x1-es rézcső és az 1/2"-os acélcső belső méretei azonosak, így összehasonlítható a nyomásesésük is. Természetes, hogy a rézcső nyomásesése lényegesen kisebb az acélcsőénél, ezért a vezetékhálózatok tervezésénél lesznek szakaszok, melyek mérete kisebb lesz, mintha acélcsőből terveztük volna.

> 3.2. ábra
> Rézcső és acélcső fajlagos súrlódásának összehasonlítása
> b.) A rézcsövek izzadása
> A hideg közeget szállító bevonat nélküli rézcsövek kivétel nélkül mindig izzadnak. Ezt nem szabad megengedni, ezért ilyen esetben mindig műanyagbevonatos rézcsövet használunk. A bevonat nem jelent abszolút biztonságot, mert még így is előfordulhat a vezeték izzadása. A 3.3. ábrán látható, hogy a külső levegő hőmérséklete νL, a köpeny külső hőmérséklete νA, a szállított közeg hőmérséklete νW és a relatív légnedvesség kölcsönhatása alapján milyen hőmérsékletnél alakul ki a harmatponti hőmérséklet, és vele együtt a cső izzadása.

> 3.3. ábra
> A műanyagbevonatos rézcső izzadása
> A 100%-os szigetelés azt jelenti, hogy a német hővédelmi előírásokat teljesen kielégíti. A hővédelmi előírásoknak megfelelő szigetelést a 3.2. táblázat tartalmazza, a λ=0,026 W/m*K hővezetésű szigetelőanyag használata mellett. Az 50%-os szigetelés az előírás felét teljesíti.

> 3.2. táblázat
> Szigetelések vastagsága
> c.) Rézcsövek hővesztesége (3.4. és 3.5. ábrák)

> 3.4. ábra
> 100%-os hőszigetelésű rézcsövek hővesztesége

> 3.5. ábra
> 50%-os hőszigetelésű (bal) és csak műanyag szigetelésű (jobb) rézcsövek hővesztesége
> d.) Áramlási veszteségek
> Csővezetékben történő szállításkor áramlási veszteségek lépnek fel. Általánosságban elmondható, hogy minden vezetékben van súrlódási és alaki veszteség (a többi veszteségről az adott méretezéseknél lesz szó). A legtöbb esetben ez a két veszteség kb. fele-fele arányban fordul elő (vannak kivételek is, mert pl. gázellátásnál kevés az alaki veszteséget okozó szerelvény, vagy idom). A súrlódási veszteségeket majd az adott méretezéseknél fogjuk venni, de az alaki veszteségek általánosak, így itt szerepeltetjük azokat (3.3. és 3.4. táblázat).

> 3.3. táblázat
> Idomok alaki ellenállása I. (ζ)
> (TW: vízvezeték, H: fűtési vezeték, G: gázvezeték)

> 3.4. táblázat
> Idomok alaki ellenállása II. (ζ)
> (TW: vízvezeték, H: fűtési vezeték, G: gázvezeték)

> [Tervezés 3.2.]