> Rézcsövek alkalmazástechnikai kézikönyve

> [Tervezés 3.4.]

> 3.5. Olajellátás tervezése
> Az olajellátó vezeték méretezésénél célszerű betartani a 2.11. táblázatban ajánlott sebességi értékeket. Itt is meg kell határozni a szállítandó olaj mennyiségét és az elhasználható nyomásveszteséget.
> 3.5.1. Az olaj tömegárama
> Abból kell kiindulnunk, hogy mekkora hőmennyiséget kell előállítanunk, s annak alapján határozhatjuk meg a szállítandó olaj mennyiségét.
> [kg/s],

> ahol:

> - : az olaj tömegárama, kg/s,

> - : a szükséges hőmennyiség, kW,

> - Ha: a fűtőolaj alsó fűtőértéke, kJ/kg,

> - h: a kazán hatásfoka, 1.

> Ha nem tömegárammal, hanem térfogatárammal kell számolni, akkor az átszámítást a következőképpen végezhetjük:
> [m3/s],

> ahol:

> - : térfogatáram, m3/s,

> - : tömegáram, kg/s,

> - ρ: az olaj sűrűsége, kg/m3.

> 3.5.2. A veszteségekre elhasználható nyomás
> Mint azt a 2.5.4. fejezetben már leírtuk, nem célszerű a veszteségekre 0,5 bar nyomásnál többet elhasználni. Ennek alapján a vízellátás méretezésénél megismertek alapján meghatározhatjuk a fajlagos súrlódási veszteséget, s ennek alapján már méretezhető a hálózat.
> 3.5.3. Az olajellátás méretezése nomogramok segítségével
> A szükséges térfogatáram és fajlagos súrlódási veszteség függvényében meghatározható a csővezeték mérete a 3.38. ábra segítségével. Az alaki veszteséget a 3.39. ábra alapján lehet meghatározni. A méretezési nomogramok az általános fűtőolajra vonatkoznak, ahol a sűrűség ρ = 860 kg/m3.

> 3.38. ábra
> Méretezési nomogram olajellátáshoz

> 3.39. ábra
> Olajellátás alaki ellenállásának meghatározása
> Az olajellátás méretezését egy egyszerűsített nomogram segítségével is elvégezhetjük (3.40. ábra).

> 3.40. ábra
> Egyszerűsített olajellátás-méretező nomogram

> [Tervezés 3.6.]