2. Szolgáltatások az Interneten

Az Internet néhány év alatt meghódította a világot. Minek köszönhető népszerűségének sohasem látott ütemű növekedése? (Jelenleg havonta egymillió ember csatlakozik a Hálózathoz!) Mit nyújt az Internet mindazoknak, akik hozzáférnek? Alapvetően három dolgot:

- a kapcsolattartás minden korábbinál gyorsabb, hatékonyabb, kényelmesebb, olcsóbb módozatait;
- távoli számítástechnikai erőforrások (gépek, programok) használatának lehetőségét;
- elképesztő - és egyre növekvő - mennyiségű, általában tetszetősen, közérthetően tálalt adatot, információt.

És akkor még nem említettük azt az egyre többeket rabul ejtő lehetőséget, hogy mi is nyújthatunk valami hasznosat a hálózati közösség számára (erről ld. pl. Perlaki A.: "Hogyan készítsünk saját honlapot a Weben?" c. füzetét)!

Az alábbiakban az Internet legfontosabb eszközeit, szolgáltatásait ismertetjük a fenti vázlatos csoportosításnak megfelelően. (A három csoport persze nem válik el élesen egymástól: egy levélben - rendszerint ;-) - információt is közlünk, ugyanakkor egy honlap is lehet a kapcsolattartás eszköze, pl. egy hardverfejlesztő cég és vásárlói között.)

2.1. Kapcsolattartás

- Elektronikus levelezés

Az elektronikus levelezés - angol "becenevén" e-mail - a legismertebb, legelterjedtebb internetes szolgáltatás, ezért ennek rejtelmeivel nem foglalkozunk (a részletes tudnivalókat ld. Koltay T. és Szaniszló I. "Kapcsolattartás e-mail útján az Interneten" c. NIIF-füzetében). Itt csupán egyetlen érdekességre hívjuk fel a figyelmet: ha csak e-mailünk van, azon keresztül is elérhetünk és lekérdezhetünk kisebb-nagyobb adatbázisokat. Pl. ha a mail-server@rtfm.mit.edu címre küldünk egy send usenet/news.answers/geology-faq/* szövegű üzenetet, automatikus válaszlevélben kapunk egy hosszú listát az Interneten található geológiai információforrásokról. Szoftver-archívumok állományait vagy Web-dokumentumokat (honlapokat) is megkaphatunk levélben. Erre a lehetőségre a többi eszköz ismertetése után, az "Internet szolgáltatások elérése e-mailben" c. részben térünk vissza.

- Levelezési listák

A levelezési listák (mailing lists, distribution lists, discussion lists, discussion groups, interest groups, e-conferences) a hasonló érdeklődési körű Internet-felhasználók fórumai. Vannak ún. "moderált" (szerkesztett) és "moderálatlan" listák. A szerkesztetlen lista e-mail címére küldött levelek minden résztvevőnek automatikusan kipostázódnak. Ezt általában egy Listserv, ritkábban Listproc, Mailserv, Mailbase vagy Majordomo nevű szerverprogram intézi (kliensprogramként megszokott levelező programunkat használhatjuk). A levelek szétküldését a moderált listák esetében is a szerverprogram végzi, de a szerkesztő előzetesen megszűri a beérkezett leveleket. (Sokan részesítik előnyben a szerkesztett listákat, hiszen azok megkímélik őket a nem igazán témába vágó, vagy éppen indulatos soroktól, ill. üzenetektől. Ugyanakkor a szűrés nyilvánvalóan szubjektív, és egyfajta önkéntes korlátozás alá esik a szólásszabadság - vannak, akik emiatt elvből nem vesznek részt moderált listák munkájában.)

Több tízezer (a Liszt mailing list directory szerint 85 000!) levelezési lista működik az Interneten - igaz, zömük legfeljebb néhány tucat résztvevővel - a legkülönbözőbb témákban (tudomány, művészet, hobbi stb.). A listák hagyományos postafiókcíme a listanév-l@gépnév.zónanév sémát követi, de ma már egyre kevésbé ragaszkodnak a "-l" megkülönböztető jelhez. Feliratkozni külön címen kell, nem azon, amelyiken a levelezés zajlik - hiszen a résztvevőket nem érdekli, ha új tag csatlakozik a csoporthoz, csak az illető érdemi mondanivalója (ennek megfelelően alább kizárólag a feliratkozási címeket közöljük). A jelentkezést a listák zömében szintén a szerverprogram regisztrálja, tehát nem egy udvarias üzenetet, csupán egy meghatározott parancsot (subscribe, join) kell küldenünk. A küldendő parancs szintaxisa a szerverprogramtól függ:

Szerverprogram | Jelentkezési parancs
Listserv | subscribe <listanév> <keresztnév> <családnév>
Listproc | subscribe <listanév> <keresztnév> <családnév>
Mailserv | subscribe <listanév> <keresztnév> <családnév> [<e-mail cím>]
Mailbase | join <listanév> <keresztnév> <családnév>
Majordomo | subscribe <listanév> [<e-mail cím>]

Újabban nem mindig kell ilyen "bonyolult" szabályokhoz igazodnunk. Például az evolution theory és a vlgm listához, vagy a USGS Earthquake Information Service listáihoz (bigquake és qedpost) a megfelelő Web-oldalon található űrlap kitöltésével is lehet csatlakozni. A Fossil Company két listájára pedig csakis ilyen módon iratkozhatunk fel.

A "subscribe" - előfizetni - szó senkit ne tévesszen meg: a levelezési listák ingyenesek. Az automatikus válaszlevél megadja a további tudnivalókat: a lista postafiókcímét, az ideiglenes szüneteltetés (suspend, nomail) és a kijelentkezés (unsubscribe, leave) szintaxisát, a korábbi levelezés archívumának - ha van ilyen - címét, stb.

A geológiai és "szomszédos" témájú vitacsoportok listáját ld. a következő táblázatban:

1. tábl. Földtudományi levelezési listák

Listanév | Feliratkozási cím | Témakör
acdgis-l | listserv@vm.akh-wien.ac.at | térinformatika (német)
ae | listserv@sjsuvm1.sjsu.edu | alternatív energiaforrások
ai-geostats | majordomo@gis.psu.edu | geostatisztika, térinformatika
anisotropists | listproc@sep.stanford.edu | szeizmikus anizotrópia
aquifer | listserv@vm.csata.it | felszínalatti vizek védelme
at-term | listserv@listserv.iif.hu | természettudományok (magyar)
bigquake | bigquake-request@neis.cr.usgs.gov 1 | értesítés földrengésekről (hírlevél)
burg-cen | listserv@nic.surfnet.nl | folyadékmechanika
careermine | listserv@info-mine.com | bányászati állásajánlatok (hírlevél)
cee-eere | listserv@listserv.ase.org | energiafelhasználás Közép- és Kelet-Európában
class-l | listserv@ccvm.sunysb.edu | osztályozás, törzsfejlődés
clymin-l | listserv@vm.cc.purdue.edu | agyagásványok
coastnet | listserv@uriacc.uri.edu | tengerparti folyamatok
coccoliths | listserv@morgan.ucs.mun.ca | nannoplankton-kutatás
collectionsnet | majordomo@nhm.ac.uk | őslénytani gyűjtemények
dddnet | listserv@listserv.uic.edu | fosszilizálódás
desert-l | listproc@wcmc.org.uk | sivatagok, elsivatagodás
diatom-l | listserv@iubvm.ucs.indiana.edu | diatoma-kutatás
dinosaur | listproc@usc.edu | dinoszauruszok
distgis | majordomo@ag.arizona.edu | online térinformatikai rendszerek
earth-space-l | listserv@listserv.aol.com | föld-, űr- és környezettudományok oktatása
earthk-12 | listserv@lsv.uky.edu | földtudományi tanárok fóruma
eigg-info | mailbase@mailbase.ac.uk | környezeti és ipari geofizika
ejge-l | listserv@listserv.okstate.edu | Electronic Journal of Geotechnical Engineering
energy-l | listserv@vm.tau.ac.il | energia
engineering-geotech | mailbase@mailbase.ac.uk | geotechnika
engineering-geotech-mtgs | mailbase@mailbase.ac.uk | geotechnika oktatása
envcee-l | listserv@rec.org | környezetvédelem Kelet- és Közép-Európában
enviromine_issues | listproc@info-mine.com | környezetvédelem és bányászat
eruption-update | majordomo@aero.und.edu | aktuálisan működő vulkánok
exp-pet | majordomo@aristo.es.llnl.gov | kísérleti kőzettan
evolution theory | majordomo@evolutionary.org | evolúciós elmélet
geobooks | majordomo@evolutionary.org | új szakkönyvek
geocal | mailbase@mailbase.ac.uk | földrajz, földtan számítógépes oktatása
geo-carbonatites | mailbase@mailbase.ac.uk | karbonatitok
geochem | listproc@u.washington.edu | környezet-geokémia
geo-computer-models | mailbase@mailbase.ac.uk | számítógépes modellezés a földtudományokban
geocosmo | listserv@list.umv.edu | kozmikus eredetű izotópok
geo-courseware | mailbase@mailbase.ac.uk | földtudományok oktatása
geo-env | mailbase@mailbase.ac.uk | környezetföldtan
geoexplore | listproc@info-mine.com | ásványi nyersanyag kutatás
geoged | listserv@lsv.uky.edu | a földrajz oktatása
geogeos | listserv@ulkyvm.louisville.edu | földrajz és földtudományok
geo-gig | mailbase@mailbase.ac.uk | geoinformatika
economic-geography | mailbase@mailbase.ac.uk | gazdaságföldrajz
geohazards | listserv@listserv.cnr.it | geológiai veszélyek felmérése
geo-materials | mailbase@mailbase.ac.uk | mintaelőkészítés
geo-metamorphism | mailbase@mailbase.ac.uk | metamorf kőzetek
geomeetings | listserv@gs.ucsd.edu | földtudományi rendezvények
geomine | listproc@info-mine.com | bányaföldtan
geo-mineralisation | mailbase@mailbase.ac.uk | érc- és gazdaságföldtan
geomorph-l | adgjl@ttacs.ttu.edu 2 | geomorfológia
geonet-l | listserv@listserv.indiana.edu | földtudományi könyvtárosok, informatikusok fóruma
geo-pol | listserv@math.amu.edu.pl | geomorfológia (lengyel és angol)
geosci-jobs | geosci-jobs-request@eskimo .com 3 | állásajánlatok földtudományi szakembereknek
geosci-jobs | listserv@gs.ucsd.edu | állásajánlatok, ösztöndíj-lehetőségek
geosyn | majordomo@lists.sni.net | szintetikus anyagok a geotechnikában
geo-tectonics | mailbase@mailbase.ac.uk | tektonika, szerkezetföldtan
geoweb | majordomo@census.gov | földrajz, térinformatika
germ | majordomo@aristo.es.llnl.gov | a Föld geokémiai modellje
gis-l | listproc@u.washington.edu | térinformatika
groundwater | majordomo@ias.champlain.edu | vízföldtan
gwm-l | majordomo@gwrp.cciw.ca | vízföldtani modellezés
historical-geology | mailserv@uwyo.edu | a földtan története (nem történeti földtan!)
hydrology | majordomo@eng.monash.edu.au | hidrológia
iberpal | listserv@listserv.rediris.es | őslénytan, ősmaradvány-gyűjtés (spanyol)
isogeochem | listserv@list.uvm.edu | izotóp geokémia
isotyne | mailbase@mailbase.ac.uk | stabil izotópok a geokémiában
ixgn | majordomo@lists.csn.net | sekély geofizikai kutatások
lakes-l | majordomo@badger.state.wi.us | tó- és vízgazdálkodás
labmine | listproc@info-mine.com | bányászati anyagvizsgálat
lawmine | listproc@info-mine.com | bányajog
maphist | listserv@harvarda.harvard.edu | a térképészet története
maps-l | listserv@uga.cc.uga.edu | térképek, légifotók
memsnet | listserv@uabdpo.dpo.uab.edu | Mineral Economics and Management Society
micromorph | listproc@soils.umn.edu | talaj mikromorfológia
micropal | listproc@ucmp1.berkeley.edu | mikropaleontológia
minaqua | listmanager@petra.fns.uniba.sk 4 | ásvány- és termálvizek
mines | majordomo@lists.csn.net | számítástechnika a bányászatban
mingeol | majordomo@lists.csn.net | bányászati és földtani szoftverek
mollusca | listproc@ucmp1.berkeley.edu | puhatestűek evolúciója
natural-hazards-disasters | mailbase@mailbase.ac.uk | geológiai veszélyek, természeti csapások
newsmine | listproc@info-mine.com | bányászati hírek (hírlevél)
nhcoll-l | listproc@ucmp1.berkeley.edu | természettudományi gyűjtemények
odp-l | listserv@listserv.tamu.edu | Óceán Mélyfúrási Program
odpmrcdg | listserv@sivm.si.edu | Óceán Mélyfúrási Program, mikropaleontológiai referencia központ
org-geochem | mailbase@mailbase.ac.uk | szerves geokémia
ostracon | listserv@listserv.uh.edu | ostracoda-kutatás
paleobot | listserv@listserv.dartmouth.edu | paleobotanika
paleolim | listserv@lists.ufl.edu | paleolimnológia
paleonet | listproc@ucmp1.berkeley.edu | őslénytani információforrások a hálózaton
polpal-l | listserv@listserv.uoguelph.ca | palinológia
polar-l | listserv@listserv.uoguelph.ca | sarkkutatás
qedpost | qedpost-request@neis.cr.usgs .gov 1 | a legújabb földrengések epicentruma (hírlevél)
quake-l | listserv@listserv.nodak.edu | földrengések
quaternary | listserv@morgan.ucs.mun.ca | negyedidőszak-kutatás
radfolks | listserv@ucsd.edu | radiolária-kutatás
recbulletin-l | listserv@rec.org | Bulletin, Regional Environmental Center for Central & Eastern Europe
rgge | mailbase@mailbase.ac.uk | gyors, globális geológiai események
rockhounds | majordomo@infodyn.com | ásványgyűjtés
rocks-and-fossils | majordomo@world.std.com | ásvány- és ősmaradvány-gyűjtés
rock-weathering | mailbase@mailbase.ac.uk | kőzetmállási folyamatok
rs-earth | mailbase@mailbase.ac.uk | távérzékelés
seismd-l | listserv@bingvmb.cc.binghamton.edu | szeizmológia
softwaremine | listproc@info-mine.com | nyersanyag-kutatási szoftverek
soil-chem | listproc@soils.umn.edu | talajkémia
soils-l | listserv@unl.edu | talajtan
surfgeochem | majordomo@lists.csn.net | felszíni geokémiai olajkutatás
szechenyi-l | majordomo@lists.kfki.hu | felsőoktatás, tudományos kutatás (magyar)
tltp-geotechnical | mailbase@mailbase.ac.uk | geotechnikai oktatási anyagok
virtualcoffeeroom | listserv@listserv.uh.edu | földtudományi oktatási anyagok a hálózaton
vlgm | listproc@geol.uni-erlangen.de | nagyon alacsony fokú metamorfizmus
volcano | listserv@asuvm.inre.asu.edu | vulkanológia
volcanoworld | majordomo@aero.und.edu | vulkanológia
vrtpaleo | listproc@usc.edu | gerincesek őslénytana
waste | majordomo@cedar.univie.ac.at | hulladék-elhelyezés
water-on-line | listproc@ucdavis.edu | "vizes" információforrások a hálózaton
wind_erosion | listproc@listserv.ttu.edu | eolikus folyamatok

1 - jelentkezés: subscribe
2 - a moderátor (dr. Jeff Lee) címe
3 - jelentkezés: az üzenet szövege közömbös, tárgya (subject): subscribe
4 - jelentkezés: join <listanév>

Ezenkívül a San Diego-i Egyetem földtudományi információs központja további 270-280 (!) levelezési listát működtet, amelyek fő célja, hogy egy-egy szakfolyóirat megjelenő számainak tartalomjegyzékét eljuttassák az előfizetőknek, de egyúttal lehetőséget nyújtanak szakmai vitákra is. Bővebb információt erről a Geoscience Information Center Mailing Lists oldalon találhatunk.

További listákról kaphatunk információt a listserv@listserv.net címre küldött lists global <keyword> parancs révén. Pl. a lists global geo utasításra megkapjuk az összes olyan Listserv levelezési fórum listáját, amelynek neve vagy rövid leírása tartalmazza a "geo" szótagot. A lists global petrol parancs az amerikai Kőolajmérnökök Társaságának (Society of Petroleum Engineers) mintegy 60, nyílt levelezési listájának - köztük a geológusmérnökök, fejlesztő geofizikusok, fúrómérnökök, szeizmikusok, valamint a számítástechnika alkalmazásával, szimulációval, szénhidrogéntárolók geológiájával, kőzetmechanikával vagy kőolajmezők kémiájával foglalkozó szakemberek fórumának - címét eredményezi.

A Listserv csoportokról tájékozódhatunk a CataList nevű katalógusban is. A Mailbase listák katalógusa szintén megtalálható a Weben, de meg is küldethetjük magunknak a mailbase@mailbase.ac.uk címre küldött lists full utasítást tartalmazó levéllel. Valamennyi levelezési rendszert próbálja áttekinteni a Liszt mailing list directory gyűjtemény, valamint a Publicly Accessible Mailing Lists Web-oldal.

A csoportok túlnyomó többségében angolul folyik a "beszélgetés", ahol nem, ott megadtuk a levelezés nyelvét. Kifejezetten földtudománnyal foglalkozó magyar nyelvű listát még senki sem indított. Az "at-term" természettudományi vitacsoportot azért tüntettük fel, mert ennek témájába beleillene a földtan, bár eddig - tudomásunk szerint - nem foglalkozott ilyen kérdésekkel. A "Szechenyi-l" lista célja még átfogóbb: a tudományos kutatás és a felsőoktatás jelenével és jövőjével foglalkozik.

Levelezési listát bárki indíthat, csupán idő, kedv, felkészültség, kitartás és megfelelő számítástechnikai háttér kell hozzá. Egyes hálózati teoretikusok szerint ez a szolgáltatás idővel háttérbe fog szorulni a rugalmasabb elérésű hírcsoportokkal (ld. alább) szemben. Mások szerint viszont éppen a levelezési listák fogják hamarosan betölteni a hírlevelek és tudományos folyóiratok szerepét. Tény, hogy az internetes hírlevelek száma gyorsan nő, és azon tudományágakban, ahol fontos az eredmények gyors közzététele (pl. magfizika, molekuláris biológia), a levelezési listák már ma is nélkülözhetetlen információforrásnak számítanak.

- Hírcsoportok

A hírcsoportok vagy elektronikus "faliújságok" (newsgroups, discussion groups, electronic fora, e-conferences, Usenet groups) a levelezési listákból nőttek ki, és népszerűségben hamar felülmúlták azokat. Közös bennük, hogy mindkettő egy-egy meghatározott téma megvitatására szolgáló fórum (ez az oka, hogy bizonyos elnevezésekkel - pl. vitacsoportok, elektronikus konferenciák - mindkettőre utalnak), de a hírcsoportokban a beérkezett levelek nem postázódnak ki, hanem a news-szervereken tárolódnak. Ennek az az előnye, hogy nem telik meg a postafiókunk naponta levelek tucatjaival. Az üzenetek elolvasásához szükség van egy newsreader programra (ez a UNIX-rendszerekben és a Web-böngészőkben adott), és be kell jelentkezni egy news-szerverre (pl. news.iif.hu). A levelezési listákkal ellentétben nincs szükség formális csatlakozásra, a hírcsoportok anyagát bárki elolvashatja, aki "arra jár".

Becslések szerint mintegy 20-30 ezer Usenet hírcsoport működik a hálózaton. (A Usenet valaha külön hálózat volt, ahol a hírcsoportok vitája zajlott. Mára teljesen beolvadt az Internetbe, de a legendás név fennmaradt.) A csoportok címzése hierarchikus: "kategória.főtéma.altéma...", így pl. a "soc.culture.magyar" a magyar kultúrával foglalkozik.

A fő kategóriák: | comp. | számítástechnika
| news. | hírcsoportok információi
| sci. | természettudományok
| soc. | társadalomtudományok, politika, kultúra
| rec. | kikapcsolódás, művészetek
| talk. | társalgási szintű viták
| alt. | alternatív, bizarr témák
| misc. | különleges témák

Földtannal, ill. földtudományokkal kapcsolatos, vagy azokat is érintő témák elsősorban a "sci" csoportban találhatók - de nem csak ott (ld. 2. tábl.).

2. tábl. Földtudományi hírcsoportok

Hírcsoport | Témakör
sci.bio.evolution | evolúció
sci.bio.paleontology | őslénytan
sci.data.formats | tudományos adatbázisok
sci.energy | szénhidrogének és egyéb energiaforrások
sci.engr.geomechanics | mérnökgeológia, kőzet- és talajmechanika
sci.engr.mining | bányamérnöki tevékenység
sci.engr.surveying | földmérés, térképezés
sci.environment | környezetvédelem
sci.environment.waste | hulladék-elhelyezés
sci.geo.earthquakes | földrengések
sci.geo.eos | NASA Earth Observation System
sci.geo.fluids | folyadékdinamika a szénhidrogén-kutatásban
sci.geo.geology | geológia
sci.geo.hydrology | felszíni és felszínalatti vizek
sci.geo.meteorology | meteorológia
sci.geo.mineralogy | ásványtan, ásványgyűjtés
sci.geo.oceanography | oceanográfia
sci.geo.petroleum | szénhidrogének, kőolajipar
sci.geo.rivers+lakes | folyók, tavak kutatása
sci.geo.satellite-nav | műholdas helymeghatározás (GPS)
sci.image.processing | képfeldolgozás
sci.math.num-analysis | numerikus analízis
sci.research | tudományos kutatás általában
sci.soft-sys.spss | az SPSS statisztikai programcsomag
sci.stat.math | matematikai statisztika
sci.techniques.microscopy | mikroszkópia
sci.techniques.spectroscopy | színképelemzés
sci.techniques.xtallography | krisztallográfia
alt.caving | barlangászat
alt.diamonds | gyémántok
alt.energy.renewable | megújuló energiaforrások
alt.folklore.gemstones | a drágakövek varázsereje és egyéb "sztorik"
alt.mining.recreational | hobbi bányászkodás, aranyásás
alt.sci.geology.jobs | állásajánlatok
bionet.biology.deepsea | mélytengerek biológiája és geológiája
bit.listserv.geodesy | geodézia
bit.listserv.geography | földrajz
ca.earthquakes | földrengések Kaliforniában
comp.graphics.visualization | vizualizációs eljárások
comp.infosystems.gis | térinformatika
clari.biz.industry.energy | kőolaj-, földgáz- és szénbányászat (szerkesztett)
clari.biz.industry.metals+mining | érc- és ásványbányászat (szerkesztett)
gov.org.g7.environment | környezetvédelem, természeti erőforrások a fejlett országokban (szerkesztett)
hun.lists.hix.kornyesz | környezetvédelem, természetvédelem (magyar)
hun.lists.hix.tudomany | tudomány (magyar)
misc.education.science | természettudományok oktatása
rec.climbing | hegymászás
seismic.general | szeizmika
talk.environment | környezetvédelem
talk.origins | evolúció vagy teremtés

Az "elektronikus faliújságok" száma a földtudományi témákban sem közelíti meg levelezési listákét, hatásukat mégis legalább olyan jelentősnek tartják, mivel az átlagos levélforgalom, és - még inkább - az olvasottság jóval nagyobb, mint a listák esetében.

A fennmaradó néhány tízezer :-) hírcsoportról a Liszt's Usenet Newsgroups Directory oldalon kaphatunk áttekintést. (A smiley-król, ezekről a 90°-kal elforgatott internetes "hieroglifákról" pedig a NIIF vagy a KFKI szerverén).

Új hírcsoport indításához bizonyos számú támogatót kell szerezni a megfelelő főtéma vagy kategória olvasói között. Pl. 1997 végén zajlott le a szavazás a sci.geo. csoportokban arról, hogy megalakuljon-e a sci.geo.mineralogy csoport (1. ábra). A szakma támogatta az elképzelést, a fórum megalakult.

1. ábra. Új hírcsoport szerveződik

2.2. Erőforrások megosztása

Az Interneten a legszerényebb PC-ktől a szuperszámítógépekig mindenféle eszköz megtalálható. Korán felmerült az az ötlet, hogy a kisebb gépekről is ki lehessen használni a nagyobb gépek erőforrásait. Az ehhez szükséges programok (Telnet, TN3270, Rlogin) már a 70-es években megszülettek. Ezek két legfontosabb funkciója: 1) lehetővé teszik a távoli nagygépen telepített program indítását saját gépünkről; 2) lehetővé teszik saját, nagy kapacitást igénylő programunk futtatását távoli nagyszámítógépeken. A távoli gépre való bejelentkezéshez azonban rendszerint hozzáférési engedély (account) kell a rendszergazdától, ami egy felhasználói azonosítóban (login) és a hozzátartozó jelszóban (password) szokott "testet ölteni". Egyes, eleve nyilvánosnak szánt szolgáltatások (pl. news, gopher) gyakran jelszó nélkül is futtathatók.

Az egyre gyorsabb számítógépek megjelenésével a telnet "és társai" jelentősége csökkent, de bizonyos feladatokra ma is széleskörűen használják őket - sőt, megjelent a legújabb generációs változat, az SSH (Security Shell), amely már a vállalati adatforgalmazásban megkövetelt biztonsági szempontokat is figyelembe veszi. A telnet alkalmazására később hozunk példákat (ld. pl. a Gopher és a Könyvtári katalógusok c. részt).

2.3. Adatok, információk megosztása

Az Internet legizgalmasabb szolgáltatása, hogy rengeteg adatot, információt, programot stb. találhatunk rajta, amelyek szabadon "hazavihetők" és felhasználhatók. Az ilyen állományokat főként az FTP-archívumokban, a "gophertér"-ben és a World-Wide Weben érdemes keresni. (Figyelem: találkozhatunk olyan programokkal, adatbázisokkal is, amelyek használatáért fizetni kell, de ezt mindig előre kérik.)

- FTP

Az FTP (File Transfer Protocol) program fő funkciói: 1) lehetővé teszi a távoli számítógépre való bejelentkezést és az ott elérhető könyvtár- és fájlnevek áttekintését; 2) programokat, állományokat mozgat a helyi és a távoli gép között (2. ábra). Több ezer - nagyrészt nyilvános - FTP-szerver működik a hálózaton. Ha a szerver neve ftp-vel kezdődik, akkor a login rendszerint anonymous, a jelszó pedig a saját e-mail címünk (!). Az ingyenes állományokat a /pub könyvtárban szokták elhelyezni, rendszerint tömörítve.

2. ábra. FTP-zés Windows környezetben

Néhány hasznos FTP-archívum:
Az IAMG (International Association for Mathematical Geology) FTP-archívuma, a Computers & Geosciences folyóiratban publikált programok forráskódjával stb.

A COGS (Computer Orientated Geological Society) szoftvergyűjteménye és adatbázisai

ORES (Online Resources for Earth Sciences - hálózaton elérhető földtudományi erőforrások)

Képek, térképek a Földről

Geológiai képek gyűjteménye

- Gopher

A Gopher egy 1991-ben, a Minnesotai Egyetemen kifejlesztett hálózati tallózó program, szöveges állományok böngészésére szolgál (nevét Minnesota címerállatáról, a hörcsögről kapta). A gopher-szervereken a nyilvános használatra felkínált adatbázisok, állományok hierarchikus menürendszerből választhatók ki. A keresést hatékony keresőszoftverek (Veronica, Jughead) segítik, amelyek az információt a teljes "gophertér"-ből gyűjtik össze: a gopher-szerverek kapcsolatba lépnek egymással, hogy biztosítsák a szükséges adatokat. A gopher újítása volt, hogy az érdekes tételek "elektronikus könyvjelző"-vel (bookmark) megjelölhetők a gophertérben (azaz kívánságra a program megjegyzi a dokumentum elérési helyét), így nem kell a teljes keresési utat végigjárnunk, ha még egyszer ugyanoda el akarunk jutni.

A nyilvános gopher-szerverek száma néhány ezerre tehető, de számuk egyre csökken. Ez a jobb sorsra érdemes, kitűnő program - és a mögötte rejlő koncepció - fokozatosan háttérbe szorul a World-Wide Webbel szemben. Míg egy-két évvel ezelőtt a WWW gyakran csak "talmi csillogásnak" tűnt, és a gopher jelentette az érdemi információt, mára a Web szinte egyeduralkodóvá vált, és a régi gopher címeken egyre gyakrabban találkozunk "ez a gopher-hely megszűnt, látogasson el a http:\\.... címre" típusú üzenetekkel.

Ha nincs saját Gopher programunk, Telnettel bejelentkezhetünk egy Gopher-szerverre, pl.:

|  | telnet gold.uni-miskolc.hu
| login: | gopher
| password: | - (nem kell)

Néhány hasznos - a füzet írásakor még működő - gopher-hely:

Földtudományok, Magyar Elektronikus Könyvtár

Spell-Checking Dictionary for Geologists, MEK

Bányamérnöki Kar, Miskolci Egyetem

Hazai Gopher szolgáltatók listája (ME)

Oklahoma Geological Survey Observatory

Geologic Time Table

Geology Links, Rice University

Dept. of Geological Sciences, Northwest. Univ.

Earth Science, University of Michigan

a legfontosabb hírcsoportok

Mother Gopher Server, University of Minnesota

- World-Wide Web

A World-Wide Web az Interneten található hipertext- és hipermédia-állományok által alkotott, világméretű információs rendszer (tehát nem szinonimája - csak része - az Internetnek). A hipertext hálózati hivatkozásokat tartalmazó dokumentum; a kapcsolattal ("link"-kel) ellátott szövegrészre kattintva más - gyakran másik gépen, másik országban tárolt - dokumentumhoz jutunk el. A hipermédia pedig képekkel, hangokkal, mozgóképekkel és/vagy szövegen belül indítható programokkal megtűzdelt hipertext.

Az Internet a World-Wide Web megszületésével vált igazán népszerűvé. A Web története 1989-ben kezdődött, amikor a genfi CERN-ben (Centre Européen de la Recherche Nucléaire) ezen a néven elindult egy informatikai projekt. Tim Berners-Lee és csoportja 1991-re kidolgozták a hiperlinkeken alapuló információs rendszer koncepcióját. Az elképzelést az NCSA (National Center for Supercomputing Applications), az amerikai felsőoktatási intézmények számítástechnikai támogatását biztosító szervezet felkarolta, munkatársai Marc Andreessen vezetésével 1992-ben megalkották a Mosaic nevű Web-böngésző programot. Innen számítható a WWW diadalútja, ami leginkább három tényezőnek köszönhető:

- a Mosaic (majd a többi böngésző, a Netscape Navigator, a Microsoft Explorer, a HotJava) könnyen kezelhető grafikus felületet biztosított - ellentétben az addigi hálózati programokkal (Telnet, Gopher stb.);
- lehetővé tette a multimédia alkalmazásokat a hálózaton;
- egyúttal elérhetővé tette a már "hagyományosnak" mondható Internet szolgáltatásokat - Usenet, FTP, gopher stb. - is (a telnet kivételével).

Mitől működik a Web? Lényegében három, szabványként alkalmazott eljárásgyűjtemény ("protocol") biztosítja, hogy az egyetlen hálózatba kötött különböző rendszerű számítógépek megértsék egymást. Ez a három, betűszóval jelölt fogalom lépten-nyomon előfordul a Web-dokumentumokban, így célszerű megismerkedni velük:

- HTML (HyperText Markup Language): a Web-oldalak elkészítéséhez használt kódolási rendszer, amivel a hipertext kapcsolatok, beillesztett képek stb. definiálhatók;
- HTTP (HyperText Transfer Protocol): a Web-szerverek egymáshoz és a felhasználókhoz való kapcsolódásakor használt kommunikációs szabvány HTML-ben írt dokumentumok azonosítására, behívására, ill. megjelenítésére;
- URL (Uniform Resource Locator) - egységes információforrás lokalizáló: eljárás a szolgáltatások címzésére.

Az URL-cím formája általában:

szolgáltatás://gép.cég.ország[:port]/könyvtár/alkönyvtár/alkönyvtár/.../fájl

például:

http://www.fsz.bme.hu | BME Web-szerver
gopher://gopher.mek.iif.hu | NIIF gopher-szerver
ftp://ftp.jate.u-szeged.hu/pub | JATE FTP-szerver
telnet://hugbox.sztaki.hu | SZTAKI telnet-szerver

Vannak azonban kivételek. Másként kell hivatkozni a következő esetekben:

saját állomány: | file:///c|/netscape/bookmark.htm
hírcsoport URL-címe: | news:sci.geo.mineralogy
e-mail URL-címe: | mailto:webmaster@elte.hu

Földtani vonatkozású Web-helyekre itt nem hozunk példát, hiszen a füzet további része főként erről szól.

2.4. Internet szolgáltatások elérése e-mailben

Sokan - még, vagy már, munkahelyükön vagy otthon - modemmel csatlakoznak a hálózathoz, amelynek adatátviteli sebessége lényegében csak az e-mailezést teszi lehetővé. Jó tudni, hogy levélben is hozzáférhetünk FTP, Usenet, gopher, WWW és egyéb szolgáltatásokhoz. Ehhez ún. ftpmail, gophermail vagy webmail szervernek kell üzenetet küldeni. Ha pl. azt olvassuk egy konferencia-körlevélben, hogy a rendezvényről további információ található a "http://itt.ott.amott/ezaz.html" címen, akkor küldjünk egy e-mailt a w3mail@w3gate.de címre, get http://itt.ott.amott/ezaz.html szöveggel. Válaszként megkapjuk a megjelölt dokumentum szöveges részét.

Webmail szerverek:

| Webmail szerver címe | Üzenet szövege
| webmail@www.ucc.ie | go <URL>
| w3mail@w3gate.de | get <URL>
| getweb@usa.healthnet.org | get <URL>
| getweb@unganisha.idrc.ca | get <URL>
| agora@janeway.eng.dmu.ac.uk | send <URL>
| agora@kamakura.mss.co.jp | send <URL>
| agora@dna.affrc.go.jp | send <URL>

Usenet leveleket, FTP- és gopher-dokumentumot is küldethetünk magunknak e-mailen, ehhez azonban már többsoros utasításlistát (azaz kisebb programot) kell elhelyeznünk a megfelelő szervernek küldendő levél törzsében, ilyenformán:

Utasítás | Értelmezése
reply-to <saját e-mail cím> | hova kérem a választ
open <cél gépnév> [<saját azonosító> [<jelszó>]] | kapcsolat megnyitása a távoli géppel; (az azonosító elhagyható, ha anonymous; ekkor a jelszó a saját e-mail cím; ez elhagyható, ha ugyanaz, ahova a választ kérem)
cd könyvtár[/alkönyvtár][/alkönyvtár]... | könyvtárváltás
get <fájlnév> | fájl letöltés
quit | kilépés

Pl. az ftp://ftp.funet.fi/pub/sci/geo/geo/ORB.tar.gz állományt a következő parancsok segítségével tudjuk eljuttatni a saját gépünkre: reply-to gkovacs@mgsz.hu
open ftp.funet.fi anonymous
cd pub/sci/geo/geo
get ORB.tar.gz
quit

Ftpmail szerverek: | ftpmail@ftp.uni-stuttgart.de
| w3mail@w3gate.de
| ftpmail@obelix.vslib.cz
| bitftp@plearn.edu.pl
| ftpmail@sunsite.auc.dk
| ftpmail@garbo.uwasa.fi
| ftpmail@ftp.sunet.se
| ftpmail@ftp.luth.se
| bitftp@pucc.princeton.edu

Többfordulós levelezés révén lehetőség van arra is, hogy a távoli gép könyvtáraiban lépegessünk és azok tartalmát elküldessük magunknak. Az ehhez szükséges parancskészletet megkapjuk, ha küldünk egy help szövegű levelet a kiválasztott ftpmail szervernek.

Gyors levélváltásokkal gopher menükben is böngészhetünk. (Ha ismerjük a gopher dokumentum pontos URL-címét, webmail szerverrel egyetlen send gopher://.... üzenet segítségével is elküldethetjük magunknak.) A gopher, Usenet és más információforrások e-mailen keresztül történő igénybevételének módjára azonban itt nem térünk ki, ehelyett a téma "alapművére", Bob Rankin összeállítására utalunk. Magától értetődő, hogy ez a dokumentum is elérhető levélben: a mail-server@rtfm.mit.edu címre kell küldeni egy send usenet/news.answers/internet-services/ access-via-email utasítást. Az összeállítás magyar fordításban is kérhető a BobRankin@mhv.net címen, egy send accmail.hu tartalmú levéllel. A témáról összefoglalás található a már említett "Kapcsolattartás e-mail útján az Interneten" NIIF-füzet "Hálózati szolgáltatások e-mail útján" c. fejezetében.