# 1. Az oktatás társadalmi és gazdasági környezete

1.1. táblázat
A közoktatásra fontos hatást gyakorló hatályos törvények és egyéb jogszabályok válogatott listája

Jogszabály elnevezése | Száma | Az utolsó módosítás éve
--- | --- | ---
Törvények
| A helyi önkormányzatokról | 1990. évi LXV. tv. | 2001
| A helyi önkormányzatok és szerveik, a köztársasági megbízottak, valamint egyes centrális alárendeltségű szervek feladat- és hatásköreiről | 1991. évi XX. tv. | 1995
| A volt egyházi ingatlanok tulajdoni helyzetének rendezéséről | 1991. évi XXXII. tv. | 2001
| A közalkalmazottak jogállásáról | 1992. évi XXXIII. tv. | 2002
| A szakképzésről | 1993. évi LXXVI tv. | 2003
| A közoktatásról | 1993. évi LXXIX. tv. | 2003
| A felsőoktatásról | 1993. évi LXXX. tv. | 2003
| A helyi önkormányzatok társulásairól és együttműködésükről | 1997. évi CXXXV. tv. |
| A fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról | 1998. évi XXVI. tv. | 1999
| A Magyar Köztársaság 2001. és 2002. évi költségvetéséről | 2000. évi CXXXIII. tv. | 2002
| A tankönyvpiac rendjéről | 2001. évi XXXVII. tv. | 2002
| A szakképzési hozzájárulásról és a képzési rendszer fejlesztésének támogatásáról | 2001. évi LI. tv. | 2002
| A külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről | 2001. évi C. tv. | 2002
| A felnőttképzésről | 2001. évi CI. tv. | 2002
| A Magyar Köztársaság minisztériumainak felsorolásáról | 2002. évi XI. tv. | 2002
| A Magyar Köztársaság 2001. és 2002. évi költségvetésének 2001. évi végrehajtásáról | 2002. évi XL. tv. | 2002
| A Magyar Köztársaság 2003. évi költségvetéséről | 2002. évi LXII. tv. |
Kormányrendeletek, -határozatok
| Az iskolarendszeren kívüli magánoktatás egyes kérdéseiről és az oktatói munkaközösségekről | 36/1990. (II. 28.) MT. r. | 1994
| A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény végrehajtásáról a közoktatási intézményekben | 138/1992. (X. 8.) Korm. r. | 2002
| A tanítói, a konduktor-tanítói és az óvodapedagógus alapképzésben a képesítési követelményekről | 158/1994. (XI. 17.) Korm. r. |
| A külföldi felsőoktatási intézményekben szerzett oklevelek és diplomák elismeréséről és honosításáról | 47/1995. (IV. 27.) Korm. r. |
| A Nemzeti alaptanterv kiadásáról | 130/1995. (X. 26.) Korm. r. | 2000
| A Közoktatási Modernizációs Közalapítvány létrehozásáról | 1059/1995. (VI. 29.) Korm. h. |
| Az Óvodai nevelés országos alapprogramjának kiadásáról | 137/1996. (VIII. 28.) Korm. r. |
| A fővárosi, megyei közigazgatási hivatalokról | 191/1996. (XII. 17.) Korm. r. | 1999
| A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény végrehajtásáról | 20/1997. (II. 13.) Korm. r. |
| Az akkreditált iskolai rendszerű felsőfokú szakképzésről | 45/1997. (III. 12.) Korm. r. |
| Az érettségi vizsga vizsgaszabályzatának kiadásáról | 100/1997. (VI. 13.) Korm. r. | 2002
| A tanári képesítés követelményeiről | 111/1997. (VI. 27.) Korm. r. |
| A Fogyatékos Gyermekek, Tanulók Felzárkóztatásáért Országos Közalapítvány létrehozásáról | 164/1997. (IX. 30.) Korm. r. | 2001
| A pedagógus-továbbképzésről, a pedagógus-szakvizsgáról, valamint a továbbképzésben résztvevők juttatásairól és kedvezményeiről | 277/1997. (XII. 22.) Korm. r. | 2002
| Az idegennyelv-tudást igazoló államilag elismert nyelvvizsgáztatás rendjéről és a nyelvvizsga-bizonyítványokról | 71/1998. (IV. 8.) Korm. r. | 2002
| Az oktatási miniszter feladat- és hatásköréről | 162/1998. (IX. 30.) Korm. r. | 2002
| A diákigazolványról | 30/1999. (II. 15.) Korm. r. | 2002
| Az Országos Közoktatási Értékelési és Vizsgaközpontról | 105/1999. (VII. 6.) Korm. r. | 2000
| Az iskolaszövetkezetekről | 159/2001. (IX. 12.) Korm. r. |
| Az Államháztartási Hivatalról és a területi államháztartási hivatalok átszervezéséről | 322/2001. (XII. 29.) Korm. r. |
| A közoktatás tankönyvellátásához a 2001. évben szükséges állami készfizető kezességvállalásról | 1067/2001. (VII. 10.) Korm. h. |
| Az ingyenes tankönyvellátás meghatározott körben történő bevezetéséről | 1159/2002. (IX. 26.) Korm. h. |
| Az országos múzeumok látogatásáról | 1160/2002. (IX. 26.) Korm. h. |
Miniszteri rendeletek
| A műszaki szakközépiskolákban folyó technikus- és szakmunkásképzésről | 16/1984. (IX. 12.) MM r. | 1990
| A központi műhelyekről | 5/1988. (II. 17.) MM r. | 1994
| Az Országos Képzési Jegyzékről | 7/1993. (XII. 30.) MüM r. | 2002
| A szakmai vizsgáztatás általános szabályairól és eljárási rendjéről | 10/1993. (XII. 30.) MüM r. | 2001
| A pedagógiai szakmai szolgáltatásokat ellátó intézményekről és a pedagógiai-szakmai szolgáltatásokban való közreműködés feltételeiről | 10/1994. (V. 13.) MKM r. | 2001
| A nevelési-oktatási intézmények működéséről | 11/1994. (VI. 8.) MKM r. | 2002
| A képzési kötelezettségről és a pedagógiai szakszolgálatokról | 14/1994. (VI. 24.) MKM r. | 2001
| A szakmai követelmények kiadásáról | 16/1994. (VII. 8.) MKM r. | 2001
| A Fogyatékos gyermekek óvodai nevelésének irányelve és a Fogyatékos tanulók iskolai oktatásának tantervi irányelve kiadásáról | 23/1997. (VI. 4.) MKM r. | 2000
| Az alapműveltségi vizsga vizsgaszabályzatának kiadásáról | 24/1997. (VI. 5.) MKM r. |
| A két tanítási nyelvű iskolai oktatás irányelvének kiadásáról | 26/1997. (VII. 10.) MKM r. | 2001
| A tanító, fejlesztési (differenciáló) és az óvodapedagógus, fejlesztési szakirányú továbbképzési szakok képesítési követelményeiről | 28/1997. (IX. 16.) MKM r. |
| A Nemzeti, etnikai kisebbség óvodai nevelésének irányelve és a Nemzeti, etnikai kisebbség iskolai oktatásának irányelve kiadásáról | 32/1997. (XI. 5.) MKM r. | 2002
| A katonai középiskolák működésének sajátos szabályairól | 19/1997. (VIII. 29.) HM-MKM e. r. | 1998
| Az iskola-egészségügyi ellátásról | 26/1997. (IX. 3.) NM r. | 1999
| A gyermekjátékszerek biztonsági követelményeiről és tanúsításáról | 24/1998. (IV. 29.) IKIM-NM e. r. | 2002
| Az alapfokú művészetoktatás követelményei és tantervi programjának bevezetéséről és kiadásáról | 27/1998. (VI. 10.) MKM r. | 1999
| A diákigazolványok előállításának, kiadásának és nyilvántartásának rendjéről | 15/1999. (III. 24.) OM r. | 2002
| Az oktatási miniszter által adományozható szakmai elismerésekről | 24/1999. (VI. 25.) OM r. | 2002
| Az államilag elismert nyelvvizsga egységes követelményrendszeréről, az akkreditációs eljárásról, valamint a nyelvvizsga díjairól | 30/1999. (VII. 21.) OM r. |
| Az Oktatási Jogok Miniszteri Biztosa Hivataláról és működésének szabályairól | 40/1999. (X. 8.) OM r. |
| A pedagógus-szakvizsga képesítési követelményeiről | 41/1999. (X. 13.) OM r. | 2001
| Az Országos szakértői és Országos vizsgáztatási névjegyzékről és a szakértői tevékenységről | 42/1999. (X. 13.) OM r. | 2001
| A szakképzés megkezdésének és folytatásának feltételeiről | 45/1999. (XII. 13.) OM r. |
| A Pedagógus-továbbképzési Akkreditációs Testületről | 46/1999. (XII. 13.) OM r. |
| A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény végrehajtásának szabályozásáról az oktatási miniszter által felügyelt egyes intézményekben | 3/2000. (I. 31.) OM r. | 2002
| A kerettantervek kiadásáról, bevezetéséről és alkalmazásáról | 28/2000. (IX. 21.) OM r. | 2003
| A közalkalmazottak jogállását érintő kérdésekről | 30/2000. (X. 11.) OM r. | 2001
| A szakmai vizsgadíj és vizsgáztatási díjak kereteiről | 1/2001. (I. 16.) OM r. |
| A könyvtári szakfelügyeletről | 14/2001. (VII. 5.) NKÖM r. |
| A szakmai vizsgáztatás általános szabályairól és eljárási rendjéről | 26/2001. (VII. 27.) OM r. | 2001
| A szakképzési hozzájárulásról és a képzési rendszer fejlesztésének támogatásáról | 31/2001. (IX. 14.) OM r. |
| A szakképzési hozzájárulást a saját munkavállalók részére szervezett szakképzéssel teljesítő hozzájárulásra kötelezettek költségei elszámolásának feltételeiről és az elszámolás szabályairól | 32/2001. (IX. 14.) OM r. |
| A Kollégiumi nevelés országos alapprogramjának kiadásáról | 46/2001. (XII. 22.) OM r. | 2002
| A szomszédos államokban élő magyarokról szóló 2001. évi LXII. törvény oktatást érintő rendelkezésének végrehajtásáról | 47/2001. (XII. 29.) OM r. |
| A felnőttképzést folytató intézmények nyilvántartásba vételének részletes szabályairól | 48/2001. (XII. 29.) OM r. |
| Az iskolai sporttevékenységről | 34/2001. (IX. 14.) OM-ISM e. r. |
| A közoktatás minőségbiztosításáról és minőségfejlesztéséről | 3/2002. (II. 15.) OM r. |
| Az iskolai rendszerű szakképzésben részt vevő tanulók juttatásairól | 4/2002. (II. 26.) OM r. |
| A közoktatási intézmények elhelyezésének és kialakításának építészeti-műszaki követelményeiről | 19/2002. (V. 8.) OM r. |
| A 2002/2003. tanév rendjéről | 30/2002. (V. 17.) OM r. |
| Az érettségi vizsga részletes követelményeiről | 40/2002. (V. 24.) OM r. |

Forrás: Varga M., 2002

1.2. táblázat
Az 1975 és 2001 között született korosztályok létszáma 2002. január elsején

Év | Létszám
--- | ---
1975 | 181 262
1976 | 174 491
1977 | 168 146
1978 | 162 582
1979 | 157 265
1980 | 150 196
1981 | 143 581
1982 | 134 698
1983 | 129 194
1984 | 128 105
1985 | 133 710
1986 | 129 438
1987 | 124 119
1988 | 123 185
1989 | 122 219
1990 | 125 181
1991 | 124 786
1992 | 119 607
1993 | 114 864
1994 | 112 680
1995 | 110 304
1996 | 103 975
1997 | 98 056
1998 | 95 562
1999 | 93 212
2000 | 97 123
2001 | 95 240

Forrás: Demográfiai évkönyv 2001, KSH

1.3. táblázat
Az iskolai korosztályok becsült létszáma 2002 és 2010 között (ezer fő)

Év | 6-9 év | 10-13 év | 14-17 év
--- | --- | --- | ---
2002 | 442 | 492 | 510
2004 | 408 | 472 | 495
2006 | 384 | 442 | 492
2008 | 383 | 408 | 472
2010 | 383 | 384 | 442

Forrás: Sugár, 2003

1.4. táblázat
A népesség iskolázottsága, 1930, 1960, 1970, 1980, 1990 és 2001

Fő | 8 évfolyamnál kevesebb | 8 évfolyam | Szakmai oklevél érettségi nélkül | Érettségi | Felsőfok
--- | --- | --- | --- | --- | ---
1930 | 6 625 138 | 551 315 | - | 190 024 | 84 744
1960 | 6 228 137 | 1 893 360 | - | 389 250 | 226 377
1970 | 5 066 421 | 2 662 192 | 446 463 | 775 593 | 396 557
1980 | 3 901 548 | 2 821 456 | 922 004 | 1 299 921 | 567 090
1990 | 2 966 447 | 3 046 077 | 1 233 732 | 1 543 951 | 723 036
2001 | 1 897 471 | 2 911 369 | 1 581 315 | 1 949 558 | 1 147 474
% | 8 évfolyamnál kevesebb | 8 évfolyam | Szakmai oklevél érettségi nélkül | Érettségi | Felsőfok
1930 | 89 | 7 | - | 3 | 1
1960 | 71 | 22 | - | 4 | 3
1970 | 54 | 28 | 5 | 8 | 4
1980 | 41 | 30 | 10 | 14 | 6
1990 | 31 | 32 | 13 | 16 | 8
2001 | 20 | 31 | 17 | 21 | 12

Forrás: Népszámlálás 2001/6., KSH

1.5. táblázat
A középfokú iskolai végzettséget nem szerzők aránya korcsoportonként néhány európai országban, 2000 (%)

Korcsoport | EU- átlag | Portugália | Olaszország | Magyarország | Ausztria | Finnország | Csehország
--- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | ---
25-34 év | 29 | 68 | 41 | 10 | 16 | 14 | 7
35-44 év | 35 | 80 | 49 | 9 | 19 | 17 | 11
45-54 év | 44 | 85 | 61 | 16 | 28 | 32 | 16
55-64 év | 54 | 89 | 76 | 34 | 37 | 50 | 24

Forrás: Key Data..., 2002

1.6. táblázat
Gazdasági növekedés az OECD-térségben és a rendszerváltó országokban, 1993-2004 (változás az előző évhez képest)

Ország | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003* | 2004*
--- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | ---
OECD összesen | 1,1 | 2,8 | 2,1 | 3,2 | 3,6 | 2,7 | 3,2 | 3,8 | 1,0 | 1,8 | 2,0 | 2,8
EU-átlag | -0,5 | 3,0 | 2,5 | 1,6 | 2,5 | 3,0 | 2,8 | 3,4 | 1,7 | 1,0 | 1,2 | 2,2
Egyesült Államok | 2,3 | 3,5 | 2,3 | 3,7 | 4,4 | 4,3 | 4,1 | 3,8 | 0,3 | 2,4 | 2,4 | 3,5
Magyarország | -0,8 | 2,9 | 1,5 | 1,3 | 4,6 | 4,9 | 4,2 | 5,2 | 3,8 | 3,3 | 3,2 | 3,5
Oroszország | -8,7 | -12,7 | -4,1 | -3,6 | 1,4 | -5,3 | 6,4 | 10,0 | 5,0 | 4,3 | 5,0 | 4,0
Ukrajna | -14,2 | -22,9 | -12,2 | -10,0 | -3,2 | -1,9 | -0,4 | 6,0 | 9,1 | 4,1 | 5,7 | 4,0
Csehország | -0,9 | 2,7 | 6,4 | 4,3 | -0,8 | -1,2 | -0,4 | 2,9 | 3,3 | 2,0 | 2,6 | 3,3
Szlovákia | -3,6 | 4,8 | 6,9 | 6,6 | 6,5 | 4,1 | 1,9 | 2,2 | 3,3 | 4,4 | 4,2 | 4,0
Lengyelország | 3,8 | 5,2 | 7,0 | 6,1 | 6,8 | 4,8 | 4,1 | 4,0 | 1,0 | 1,3 | 2,8 | 3,7
Románia | 1,5 | 4,0 | 7,2 | 3,9 | -6,6 | -5,4 | -3,2 | 1,8 | 5,7 | 4,9 | 5,5 | 5,5
Bulgária | -1,5 | 1,8 | 2,8 | -10,1 | -6,9 | 3,5 | 2,4 | 5,8 | 3,9 | 4,8 | 5,2 | 5,2
Horvátország | -8,0 | 5,9 | 6,8 | 6,0 | 6,5 | 2,5 | -0,4 | 3,7 | 4,1 | 5,2 | 5,0 | 5,2
Szlovénia | 2,9 | 5,3 | 4,1 | 3,1 | 3,8 | 3,8 | 5,2 | 4,6 | 3,0 | 3,1 | 3,3 | 4,0
Észtország | -8,5 | -2,0 | 4,6 | 3,9 | 9,8 | 4,6 | -0,6 | 7,1 | 5,0 | 5,8 | 5,5 | 5,8
Lettország | -11,7 | 0,6 | -0,8 | 3,3 | 8,6 | 3,9 | 2,8 | 6,8 | 7,9 | 6,1 | 5,8 | 6,5
Litvánia | -30,4 | -9,8 | 3,3 | 4,7 | 7,3 | 5,1 | -3,9 | 3,8 | 5,9 | 6,7 | 7,0 | 6,5

Forrás: Konjunktúrajelentés, 2003/2.
* Kopint-Datorg előrejelzése

1.7. táblázat
A fogyasztói árindexek visszatekintő idősorai, 1990-2002 (előző év = 100%)

Év | Élelmiszerek | Szeszes italok, dohányáruk | Ruházkodási cikkek | Tartós fogyasztási cikkek | Háztartási energia | Egyéb cikkek, üzemanyagok | Szolgáltatások | Összes kiadás
--- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | ---
1990 | 135,2 | 130,7 | 123,3 | 120,8 | 127,6 | 128,9 | 125,6 | 128,9
1991 | 121,9 | 125,1 | 132,1 | 131,7 | 181,0 | 143,4 | 141,9 | 135,0
1992 | 119,4 | 119,6 | 123,0 | 114,3 | 143,2 | 127,2 | 126,0 | 123,0
1993 | 129,2 | 118,6 | 116,7 | 111,0 | 120,3 | 121,6 | 124,1 | 122,5
1994 | 123,4 | 116,4 | 116,1 | 111,8 | 111,7 | 119,0 | 120,3 | 118,8
1995 | 131,1 | 120,1 | 120,2 | 124,0 | 150,0 | 127,3 | 126,0 | 128,2
1996 | 117,3 | 126,6 | 125,6 | 119,2 | 132,5 | 125,7 | 126,4 | 123,6
1997 | 117,5 | 118,9 | 118,7 | 108,5 | 129,9 | 116,1 | 119,2 | 118,3
1998 | 114,4 | 115,3 | 114,1 | 108,1 | 117,9 | 110,7 | 116,2 | 114,3
1999 | 102,9 | 111,5 | 110,6 | 106,6 | 109,4 | 114,7 | 114,8 | 110,0
2000 | 109,2 | 111,0 | 105,8 | 101,7 | 109,1 | 115,0 | 109,7 | 109,8
2001 | 113,8 | 111,2 | 105,3 | 101,0 | 110,3 | 104,9 | 109,8 | 109,2
2002 | 105,4 | 109,7 | 104,0 | 98,4 | 105,5 | 104,1 | 106,4 | 105,3

Forrás: http://www.ksh.hu/, 2003

1.8. táblázat
Az államháztartási kiadások a GDP százalékában, 1991-2001

Kiadás | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001
--- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | ---
Általános közösségi szolgáltatások | 3,0 | 3,9 | 3,8 | 3,3 | 2,5 | 2,5 | 2,8 | 3,7 | 3,4 | 4,6 | 4,5
Védelem | 1,2 | 1,5 | 2,2 | 1,3 | 0,9 | 0,8 | 0,8 | 1,0 | 1,1 | 1,1 | 1,2
Rendvédelem és közbiztonság | 1,8 | 1,8 | 1,8 | 1,7 | 1,4 | 1,4 | 1,5 | 1,7 | 1,6 | 1,6 | 1,7
Oktatás | 5,1 | 5,2 | 5,2 | 5,1 | 4,2 | 4,0 | 3,9 | 4,9 | 4,8 | 4,8 | 5,0
Egészségügy | 4,9 | 5,1 | 5,1 | 5,1 | 4,7 | 4,4 | 4,6 | 4,7 | 4,4 | 4,2 | 4,2
Társadalombiztosítás és jóléti szolgáltatások | 20,4 | 21,3 | 20,6 | 20,0 | 17,2 | 17,2 | 15,3 | 15,4 | 15,0 | 14,4 | 14,7
Lakásügyek, települési és közösségi tevékenységek és szolgáltatások | 4,1 | 1,8 | 1,8 | 1,6 | 1,8 | 1,7 | 1,5 | 1,6 | 1,4 | 1,6 | 1,5
Szórakoztató, kulturális és vallási tevékenységek és szolgáltatások | 1,7 | 2,0 | 2,0 | 1,9 | 1,6 | 1,4 | 1,0 | 1,2 | 1,2 | 1,3 | 1,4
Gazdasági tevékenységek és szolgáltatások | 5,2 | 5,5 | 5,0 | 6,6 | 4,6 | 4,2 | 3,7 | 5,5 | 6,2 | 6,2 | 6,3
Kiadások összesen (egyéb kiadásokkal együtt) | 56,4 | 60,4 | 60,8 | 60,4 | 54,3 | 49,0 | 49,7 | 51,3 | 47,0 | 46,0 | 45,7

Forrás: Economic Surveys. Hungary, 1999; Magyar statisztikai évkönyv 1998; 2001, KSH

1.9. táblázat
A 15-74 éves korú népesség gazdasági aktivitása, 2001 (ezer fő)

Életkor | Foglalkoztatott | Munkanélküli | Gazdaságilag aktív | Gazdaságilag nem aktív | Ebből passzív munkanélküli | Aktivitási arány (%) | Munkanélküliségi ráta (%)
--- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | ---
15-19 | 46,6 | 12,5 | 59,1 | 549,7 | 8,8 | 9,7 | 21,2
20-24 | 413,5 | 43,2 | 456,7 | 354,7 | 13,8 | 56,3 | 9,5
25-29 | 567,7 | 42,5 | 610,2 | 196,0 | 13,7 | 75,7 | 7,0
30-39 | 974,6 | 55,3 | 1029,9 | 255,1 | 25,6 | 80,1 | 5,4
40-54 | 1570,9 | 71,0 | 1641,9 | 525,0 | 38,1 | 75,8 | 4,3
55-59 | 224,3 | 7,1 | 231,4 | 386,1 | 5,7 | 37,5 | 3,1
60-74 | 61,9 | 1,3 | 63,2 | 1317,7 | 2,3 | 4,6 | 2,1
Összesen | 3859,5 | 232,9 | 4092,4 | 3584,3 | 108,0 | 53,3 | 5,7
Munkavállalási korú férfi | 2109,9 | 142,1 | 2252,0 | 962,3 | 67,4 | 70,1 | 6,3
Munkavállalási korú nő | 1691,0 | 89,4 | 1780,4 | 1267,3 | 38,4 | 58,4 | 5,0
Együtt | 3800,9 | 231,5 | 4032,4 | 2229,6 | 105,8 | 64,4 | 5,7

Forrás: Magyar statisztikai évkönyv 2001, KSH
Megjegyzések: Aktivitási arány: a foglalkoztatottak és a munkanélküliek együttes száma a népesség számához viszonyítva. Munkanélküliségi ráta: a munkanélküliek száma a gazdaságilag aktív népesség számához viszonyítva.

1.10. táblázat
Népesség és foglalkoztatottság, 1980, 1990 és 2001

Fő | 1980 | 1990 | 2001
--- | --- | --- | ---
Össznépesség | 10 709 463 | 10 374 823 | 10 198 315
Foglalkoztatott | 5 068 840 | 4 527 157 | 3 690 269
Munkanélküli |  | 126 227 | 416 210
Inaktív kereső | 2 202 477 | 2 658 255 | 3 305 541
Eltartott, nem tanul | 1 843 872 | 1 253 881 | 1 066 705
Eltartott, tanul | 1 594 274 | 1 809 303 | 1 719 590
% | 1980 | 1990 | 2001
Foglalkoztatott | 47 | 44 | 36
Munkanélküli | 0 | 1 | 4
Inaktív kereső | 21 | 26 | 32
Eltartott | 32 | 30 | 27
Eltartottból tanuló | 15 | 17 | 17

Forrás: Népszámlálás 2001/6., KSH

1.11. táblázat
A tanulók kormegoszlása a népességben, 1980, 1990 és 2001

Fő | 1980 | 1990 | 2001
--- | --- | --- | ---
14 év alatt | 1 217 856 | 1 304 640 | 1 010 009
15-19 | 322 735 | 441 747 | 531 556
20-24 | 49 058 | 58 273 | 157 167
25 év felett | 4 625 | 4 643 | 20 858
Összesen | 1 594 274 | 1 809 303 | 1 719 590
% | 1980 | 1990 | 2001
14 év alatt | 76 | 72 | 59
15-19 | 20 | 24 | 31
20-24 | 3 | 3 | 9
25 év felett | 0 | 0 | 1

Forrás: Népszámlálás 2001/6., KSH

1.12. táblázat
Regisztrált munkanélküliségi ráta régiónként, 1997-2002 (%)

Régiók | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
--- | --- | --- | --- | --- | --- | ---
Nyugat-Dunántúl | 6,8 | 5,7 | 5,9 | 5,1 | 4,8 | 4,9
Közép-Magyarország | 5,3 | 4,4 | 4,0 | 3,3 | 2,8 | 2,6
Közép-Dunántúl | 9,7 | 8,2 | 8,4 | 6,8 | 6,5 | 6,5
Dél-Alföld | 11,1 | 9,7 | 10,5 | 9,9 | 9,2 | 9,2
Dél-Dunántúl | 13,2 | 11,2 | 12,2 | 11,3 | 11,0 | 11,0
Észak-Alföld | 16,5 | 14,5 | 16,3 | 15,6 | 13,7 | 13,7
Észak-Magyarország | 16,7 | 15,6 | 17,1 | 17,1 | 14,9 | 15,8

Forrás: GM Foglalkoztatási Hivatal munkanélküli regisztere

1.13. táblázat
A foglalkoztatottak és munkanélküliek iskolai végzettség szerinti megoszlása nemenként, 2001 (ezer fő)

Iskolai végzettség | Férfi | Nő | Összesen
--- | --- | --- | ---
Fő | Foglalkoztatott | Munkanélküli | Foglalkoztatott | Munkanélküli | Foglalkoztatott | Munkanélküli
8 általánosnál kevesebb | 16,2 | 4,1 | 9,9 | 2,4 | 26,1 | 6,5
8 általános | 316,2 | 48,4 | 318,4 | 27,6 | 634,6 | 76,0
Szakmunkásképző, szakiskola | 902,6 | 61,2 | 367,0 | 25,4 | 1269,6 | 86,6
Középiskola | 550,9 | 24,9 | 698,5 | 29,3 | 1249,4 | 54,2
Főiskola | 164,5 | 2,6 | 230,3 | 4,4 | 394,8 | 7,0
Egyetem | 165,2 | 1,5 | 104,8 | 1,1 | 270,0 | 2,6
Összesen | 2115,6 | 142,7 | 1728,9 | 90,2 | 3844,5 | 232,9
| Férfi | Nő | Összesen
% | Foglalkoztatott | Munkanélküli | Foglalkoztatott | Munkanélküli | Foglalkoztatott | Munkanélküli
8 általánosnál kevesebb | 1 | 3 | 1 | 3 | 1 | 3
8 általános | 15 | 34 | 18 | 31 | 17 | 33
Szakmunkásképző, szakiskola | 43 | 43 | 21 | 28 | 33 | 37
Középiskola | 26 | 17 | 40 | 32 | 32 | 23
Főiskola | 8 | 2 | 13 | 5 | 10 | 3
Egyetem | 8 | 1 | 6 | 1 | 7 | 1
Összesen | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100

Forrás: Magyar statisztikai évkönyv 2001, KSH

1.14. táblázat
Az ifjúsági munkanélküliség alakulása, 1992-2001

Év | 15-19 éves | 20-24 éves | 15-24 éves
--- | --- | --- | ---
Ezer fő | Munkanélküliségi ráta % | Ezer fő | Munkanélküliségi ráta % | Ezer fő | Munkanélküliségi ráta %
1992 | 50,3 | 27,0 | 69,5 | 14,0 | 119,8 | 17,5
1993 | 58,5 | 33,3 | 82,8 | 17,0 | 141,3 | 21,3
1994 | 48,2 | 29,8 | 76,9 | 16,0 | 125,1 | 19,4
1995 | 45,6 | 31,1 | 68,7 | 14,7 | 114,3 | 18,5
1996 | 39,1 | 30,4 | 67,2 | 14,5 | 118,2 | 18,0
1997 | 32,5 | 28,8 | 63,4 | 13,0 | 95,9 | 15,9
1998 | 28,3 | 24,8 | 59,3 | 11,1 | 87,6 | 12,6
1999 | 21,3 | 23,4 | 57,3 | 10,6 | 78,6 | 12,4
2000 | 17,6 | 23,7 | 53,2 | 10,4 | 70,8 | 12,1
2001 | 12,5 | 21,2 | 43,2 | 9,5 | 55,7 | 10,8

Forrás: A munkaerő-felmérés idősorai 1992-2001, KSH

1.15. táblázat
Az alkalmazottak havi bruttó átlagkeresete, 1998-2002 (Ft)

Év | Fizikai | Szellemi | Összesen
--- | --- | --- | ---
1998 | 49 423 | 92 711 | 67 764
1999 | 55 218 | 106 962 | 77 187
2000 | 61 930 | 121 779 | 87 645
2001 | 72 626 | 143 763 | 103 553
2002 | 84 696 | 169 862 | 122 453

Forrás: Balogh Miklós közlése KSH-adatok alapján

1.16. táblázat
A vállalatok elégedettsége a pályakezdő szakmunkásokkal, 2001 (átlagosztályzatok ötfokú skálán)

Elvárások | Érettségi nélkül | Érettségivel
--- | --- | ---
Szakmai felkészültség | 3,11 | 3,86
Gyakorlati felkészültség | 3,16 | 3,21
Számítógépes ismeretek | 2,83 | 3,23
Műszaki ismeretek | 2,99 | 3,01
Gazdasági ismeretek | 2,52 | 3,03
Számoláskészség | 2,92 | 3,48
Beszéd- és íráskészség | 2,92 | 3,48
Idegennyelv-tudás | 2,02 | 2,76
Munkakultúra | 3,00 | 3,38
Munkafegyelem | 3,30 | 3,49
Önálló munkavégzés | 2,98 | 3,20
Együttműködési készség | 3,65 | 3,91

Forrás: Palócz, 2001

1.17. táblázat
A családok száma és összetétele, 1970., 1980., 1990. és 2001. január 1-jén (%)

Család összetétele | 1970 | 1980 | 1990 | 2001*
--- | --- | --- | --- | ---
Párkapcsolat gyermek nélkül | 33,7 | 35,2 | 34,3 | 33,9
Párkapcsolat gyermekkel | 56,1 | 53,5 | 50,2 | 49,7
Ebből élettársi kapcsolat | .. | .. | 4,3 | 9,5
Apa gyermekkel | 1,3 | 1,9 | 3,1 | 2,0
Anya gyermekkel | 8,9 | 9,4 | 12,5 | 14,4
Összesen | 100,0 | 100,0 | 100,0 | 100,0
N | 2 890 912 | 3 027 668 | 2 896 203 | 2 868 694

Forrás: Magyar statisztikai évkönyv 2001, KSH
* Február 1.

1.18. táblázat
A barátok számának megoszlása különböző társadalmi jellemzők szerint, 2000 (%)

| 1-2 | 3-4 | 4-nél több
--- | --- | --- | ---
Korcsoport |  |  |
| 15-29 | 45,9 | 28,6 | 25,5
| 30-39 | 57,0 | 25,6 | 17,4
| 40-49 | 61,0 | 25,9 | 13,1
| 50-59 | 58,5 | 26,2 | 15,3
| 60-75 | 62,0 | 24,6 | 13,4
Iskolai végzettség |  |  |
| 8 általánosnál kevesebb | 69,5 | 21,0 | 9,5
| 8 általánosnál kevesebb | 57,9 | 25,4 | 16,7
| Szakmunkásképző | 56,9 | 27,3 | 15,8
| Középiskola | 52,5 | 26,7 | 20,8
| Felsőfokú | 47,0 | 28,3 | 24,7
A foglalkozás jellege |  |  |
| Vezető | 42,6 | 32,9 | 24,5
| Értelmiségi | 47,8 | 28,1 | 24,1
| Egyéb szellemi | 54,4 | 26,5 | 19,1
| Iparosok, kereskedők | 57,1 | 27,6 | 15,3
| Szakmunkásképző | 55,6 | 27,6 | 16,8
| Betanított munkás | 58,5 | 25,8 | 15,7
| Segédmunkás | 67,7 | 21,1 | 11,2
| Mezőgazdasági fizikai | 53,7 | 32,6 | 13,7
| Mezőgazdasági önálló | 63,6 | 24,2 | 12,2
| Átlag | 55,0 | 26,5 | 18,5

Forrás: Társadalmi helyzetkép 2002 (Életmód/időmérleg felvétel 2000 alapján), KSH

1.19. táblázat
Az oktatásügyi témák előfordulása a magyar sajtóban, 2000-2001

Oktatásügyi témák | Előfordulás
--- | ---
Felsőoktatás | 1302
Diákok | 684
Oktatáspolitika | 608
Tantervek, iskolai programok | 608
Aktualitások, megemlékezések, évnyitók, évzárók | 409
Pedagógusbérek | 271
Egyházi iskolák, vallás | 267
Diákjólét - ösztöndíjak, kollégium, tandíjhitel, közalapítványok diákoknak | 245
Oktatásfinanszírozás | 222
Nemzeti, etnikai kisebbségi oktatás/cigányoktatás | 211
Határon túli magyar kisebbségi oktatás | 183
Felsőoktatási integráció | 178
Magániskolák, alapítványi iskolák | 153
Szakszervezetek, pártok megnyilvánulásai | 131
Minisztériumi nyilatkozatok, oktatásirányítás | 119
Idegennyelv-tanulás, nyelvvizsga | 118
Internet, informatika, számítástechnika az iskolában | 109
NAT-tal kapcsolatos vélemények, tananyagok | 96
EU-integráció, programok | 86
Felnőttoktatás | 83
Tankönyv, taneszköz, tankönyvkiadók, tankönyvdrágulás | 79
Szakképzés | 78
Szülői szervezetek, iskolaszékek, társadalmi szervezetek | 66
Minőség az oktatásban, minőségbiztosítás | 65
Érettségi vizsga | 61
Tandíj, tandíjmentesség, szülői terhek, költségek, iskoláztatás | 55
Kutatás, fejlesztés | 53
Iskolabezárások | 51
Diákszervezetek | 43
Oktatási intézmények működése | 42
Oktatási helyzetkép, körkép régiókban | 41
Helyi konfliktusok, botrányok | 39
Munkaerőpiac/iskola után elhelyezkedés | 38
Pedagógusképzés, pedagógus-továbbképzés | 28
Pedagógus-munkanélküliség, elbocsátás | 23
Külföldi kapcsolatok, iskolai együttműködés, külföldön tanulók | 20
Diákigazolvány | 16
Esélyegyenlőség, felzárkóztatás | 16
Hátrányos helyzetűek, testi, szellemi fogyatékosok | 15
Tehetséggondozás, diákolimpikonok, zseni gyerekek, elitoktatás | 10
Ösztöndíjak tanároknak, kutatóknak | 8
Intézményi autonómia | 6
Reklám az iskolában | 0

Forrás: László, 2002
Megjegyzés: Az elemzett lapok: 168 óra; 2000; A Falu; A Szabadság; Bank & Tőzsde; Bankszemle; Barátság; Beszélő; Bővülő Európa; Budapesti Népegészségügy; Cégvezetés; Central European Time; Confessio; Család, Gyermek, Ifjúság; Élet és Irodalom; Élet és Tudomány; Erdélyi Magyarság; Esély; Evangélikus Élet; Ezredforduló; Figyelő; Filmvilág; Gazdálkodás; Havi Magyar Fórum; Hetek; Heti Válasz; Heti Világgazdaság; História; Hitel; Hungarológiai évkönyv; Igen; Info-társadalomtudomány; Kapu; Kis Újság; Könyvhét; Körös tanulmányok; Kritika; Külgazdaság; Magyar Demokrata; Magyar Fórum; Magyar Hírlap; Magyar Narancs; Magyar Nemzet; Magyar Tudomány; Millenniumi Országjáró; Mozgó Világ; Napi Gazdaság; Népszabadság; Népszava; Nyelvünk és Kultúránk; Ökotáj; Önkormányzat; Phralipe; Reformátusok Lapja; Remény; Statisztikai Szemle; Szabad Demokrata Hírlap; Szabad Föld; Szabolcs-Szatmár-Beregi Szemle; Századok; Szombat; Új Élet; Új Ember; Új Hevesi Napló; Új Honvédségi Szemle; Világgazdaság; Zsaru.

1.20. táblázat
A magyar felnőtt lakosság elégedettsége különböző közfeladatokkal 1990 és 2002 között (százfokú skálán)

Megnevezés | 1990 | 1995 | 1997 | 1999 | 2002
--- | --- | --- | --- | --- | ---
Áruellátás | 59 | 70 | 81 | 81 | 76
Oktatás | 57 | 58 | 57 | 60 | 64
Tömegtájékoztatás | 63 | 56 | 55 | 60 | 61
Közlekedés | 58 | 54 | 57 | 59 | 56
Egészségügy | 53 | 43 | 36 | 46 | 52
Közbiztonság | n. a. | n. a. | 29 | 36 | 48
Ügyintézés a hivatalokban | 40 | 36 | 36 | 43 | 47
Környezetvédelem | n. a. | n. a. | n. a. | 43 | 46
Munkalehetőségek | 47 | 23 | 24 | 29 | 34
Lakáshoz jutás | 25 | 18 | 17 | 21 | 33

Forrás: Marián, 1999; Közoktatás a közvéleményben, 2002
A feltett kérdés: "Most felsorolok néhány dolgot. Kérem, mondja meg, hogy mennyire elégedett vagy elégedetlen Ön ezekkel ma Magyarországon."

1.21. táblázat
Az egyes intézmények színvonalának alakulásáról alkotott vélemények változása 1996 és 2002 között (százfokú skálán)

Képzési szint | 1996 | 1999 | 2002
--- | --- | --- | ---
Óvodai nevelés | n. a. | n. a. | 73
Általános iskolai oktatás | 54 | 62 | 66
Középiskolai oktatás | 57 | 66 | 67
Felsőfokú oktatás | 60 | 72 | 71

Forrás: Marián, 1999; Közoktatás a közvéleményben, 2002
A feltett kérdés: "Most arra kérem, osztályozza külön-külön a különböző intézmények színvonalát!"

1.22. táblázat
Az oktatás színvonalának alakulásáról alkotott vélemények változása, 1990 és 2002 között (százfokú skálán)

Megnevezés | 1990 | 1995 | 1997 | 1999 | 2002
--- | --- | --- | --- | --- | ---
Javult | 27 | 38 | 26 | 31 | 41
Nem változott | 30 | 30 | 31 | 38 | 31
Romlott | 31 | 23 | 32 | 22 | 20
Nem tudja | 12 | 9 | 11 | 9 | 8
Összesen | 100 | 100 | 100 | 100 | 100

Forrás: Marián, 1999; Közoktatás a közvéleményben, 2002
A feltett kérdés: "Hogyan alakult az oktatás színvonala Magyarországon az elmúlt években?"

1.23. táblázat
Különböző közfeladatok pénzügyi támogatásával kapcsolatos lakossági vélemények, 1997, 1999 és 2002 (az egy-egy feladatra fordítható összeg az elosztható összes forrás %-ában)

Megnevezés | 1997 | 1999 | 2002
--- | --- | --- | ---
Egészségügy | 24,7 | 22,1 | 24,0
Oktatás | 14,6 | 13,8 | 13,0
Lakásépítés, -felújítás, -vásárlás | 8,2 | 12,0 | 12,3
Közbiztonság | 13,3 | 12,6 | 10,4
Szociális ellátás | 12,9 | 10,6 | 11,5
Közműfejlesztés, útépítés, közlekedés | 8,9 | 10,1 | 9,9
Kultúra, sport | 5,9 | 6,6 | 6,9
A település szépítése, környezetvédelem | 5,7 | 6,3 | 6,7
Helyi vállalkozások támogatása | 3,9 | 3,7 | 2,9
Helyi civil szervezetek támogatása | 1,9 | 3,0 | 2,4
Összesen | 100,0 | 100,0 | 100,0

Forrás: Marián, 1999; Közoktatás a közvéleményben, 2002
A feltett kérdés: "Tegyük fel, hogy Önnek kellene döntenie arról, hogy mire költsék a település (a kerület) pénzét. Ha 1000 forintot kellene elosztania, mire mennyit fordítana?"

1.24. táblázat
Az oktatással szembeni attitűdök változásai, 1990, 1995, 1999 és 2002 (az adott állítással egyetértők százaléka)

Állítás | 1990 | 1995 | 1999 | 2002
--- | --- | --- | --- | ---
1. | Az életben manapság csak az az ember boldogulhat igazán, aki iskolázott. | 36,1 | 36,4 | 43,9 | 49,0
2. | A tehetséges ember ma is boldogul az életben, még akkor is, ha nem iskolázott. | 62,0 | 61,4 | 53,8 | 48,3
- | Nem tudja | 1,8 | 2,2 | 2,3 | 2,7
1. | A rengeteg kísérlet és reform után végre nyugalomra van szükség az iskolákban. | 35,6 | 50,7 | 55,1 | 55,1
2. | Az iskolákban a jövőben nagy változásokra lesz szükség. | 53,7 | 36,8 | 38,5 | 36,6
- | Nem tudja | 10,8 | 12,4 | 6,3 | 8,3
1. | A gyerekeket képességeik és tudásuk alapján minél előbb a nekik legmegfelelőbb iskolába kell adni. | 67,8 | 76,4 | 71,3 | 73,6
2. | Az a jó, ha a gyerekek képességeiktől és tudásuktól függetlenül minél hosszabb ideig egy iskolában tanulnak. | 25,9 | 17,4 | 24,2 | 21,2
- | Nem tudja | 6,3 | 6,2 | 4,5 | 5,2
1. | A mai iskolák túlterhelik a gyerekeket, túl nagy követelményeket állítanak eléjük. | 69,3 | 75,8 | 77,9 | 82,7
2. | A mai iskolák nem állítanak elég komoly követelményeket a gyerekek elé. | 24,2 | 12,3 | 16,0 | 11,4
- | Nem tudja | 6,5 | 11,9 | 6,0 | 5,9
1. | A családtól ma már nem lehet elvárni, hogy a jó modorra és viselkedésre megtanítsa a gyerekeket, ez elsősorban az iskola feladata. | 26,5 | 14,1 | 15,8 | 14,7
2. | A jó modor és viselkedés megtanítása a család feladata, az iskolától ezt nem lehet elvárni. | 69,8 | 81,1 | 79,6 | 79,4
- | Nem tudja | 3,7 | 4,7 | 4,6 | 5,9
1. | A neveléshez nem kell különösebb szakértelem, a gyerekek nevelésére minden értelmes felnőtt ember képes. | 48,7 | 45,7 | 39,3 | 35,9
2. | A gyerekek nevelése komoly szakértelmet kíván, erre csak a jól képzett, felkészült pedagógusok képesek. | 48,0 | 50,1 | 58,7 | 60,7
- | Nem tudja | 3,2 | 4,2 | 2,0 | 3,4
1. | A szülőnek joga van arra, hogy a gyerekét abba az iskolába írassa be, amelyiket a legjobbnak tartja. | 67,3 | 89,2 | 82,8 | 84,4
2. | Mindenki adja a gyerekét abba az iskolába, amelyiknek a körzetébe tartozik, különben csak a kiváltságosak gyerekei kerülnek a jobb iskolákba. | 29,1 | 9,1 | 14,8 | 12,8
- | Nem tudja | 3,5 | 1,7 | 2,4 | 2,8
1. | Az a jó, ha minden iskola maga választja meg azt, hogy milyen tankönyvekből, hogyan tanít. | 47,2 | 47,3 | 43,0 | 34,0
2. | Az a jó, ha az iskolák központilag előírt tankönyvekből egységesen ugyanazt tanítják. | 44,3 | 42,6 | 49,0 | 58,1
- | Nem tudja | 8,5 | 10,0 | 8,0 | 7,9
1. | A szülőknek kevés idejük, lehetőségük van a gyerekekkel foglalkozni, az iskolának többet kellene átvállalnia ebből. | 35,5 | 30,8 | 23,5 | 26,2
2. | A családoknak sokkal többet kellene a gyerekekkel foglalkozniuk, ezt az iskola nem vállalhatja át. | 59,8 | 64,7 | 74,1 | 69,6
- | Nem tudja | 4,7 | 4,5 | 2,4 | 4,2
1. | Az iskolának elsősorban az a feladata, hogy jó, biztos szakmát adjon a gyerek kezébe, nem elégedhet meg a műveltség gyarapításával. | 47,7 | 49,2 | 54,7 | 54,6
2. | Az iskolának elsősorban az a feladata, hogy minél nagyobb műveltséghez juttassa a gyerekeket, és nem az, hogy erre vagy arra a szakmára felkészítse őket. | 46,4 | 41,4 | 39,6 | 37,3
- | Nem tudja | 5,9 | 9,2 | 5,8 | 8,1
1. | A férfiaknak és a nőknek az életben eltérő feladataik vannak, ezért külön nevelésre van szükségük. | 31,9 | 26,8 | 14,5 | 17,3
2. | Egy modern társadalomban a férfiak és a nők nevelése nem különbözhet egymástól. | 62,1 | 67,8 | 82,3 | 77,7
- | Nem tudja | 6,0 | 5,4 | 3,2 | 5,0
1. | A kisebbségeknek, nemzetiségeknek joguk van saját iskolához. | 63,7 | 55,9 | 52,2 | 44,0
2. | A kisebbségek, nemzetiségek gyerekei is ugyanabba az iskolába járjanak, mint minden magyar gyerek. | 33,0 | 37,3 | 43,0 | 49,8
- | Nem tudja | 3,3 | 6,8 | 4,7 | 6,2
1. | A tehetségesek számára külön iskolákat kell nyitni, mert csak így bontakoztathatják ki képességeiket. | 49,5 | 54,5 | 45,6 | 42,2
2. | A tehetségesek számára nem szabad külön iskolákat nyitni, mert ez sérti a társadalmi igazságosságot. | 43,1 | 35,1 | 47,3 | 50,4
- | Nem tudja | 7,3 | 10,4 | 7,0 | 7,4
1. | Az iskoláztatás legyen mindenki számára ingyenes. | 63,9 | 73,2 | 78,0 | 68,3
2. | Amelyik család teheti, maga is járuljon hozzá az iskoláztatási költségekhez. | 33,9 | 24,9 | 20,9 | 29,8
- | Nem tudja | 2,1 | 1,9 | 1,1 | 1,9
1. | Az iskolák a gyerekektől már egész fiatal koruktól fogva komoly tanulást követeljenek meg. | 49,6 | 51,8 | 52,3 | 45,6
2. | Az iskolák ne várjanak el a gyerekektől már egészen fiatal korukban komoly tanulási teljesítményt. | 44,4 | 42,1 | 43,3 | 51,3
- | Nem tudja | 6,0 | 6,1 | 4,3 | 3,1
1. | Az oktatás problémáinak többségét helyi szinten, az iskolákon belül is meg lehetne oldani. | 49,0 | 49,5 | 47,9 | 46,0
2. | Az oktatás problémáit csak központi állami intézkedésekkel lehet megoldani. | 38,7 | 35,4 | 43,4 | 45,4
- | Nem tudja | 12,3 | 15,1 | 8,8 | 8,6
1. | Az iskoláknak a tanítás mellett az étkezést, a napközi ellátást is biztosítaniuk kell. | 67,6 | 82,2 | 83,8 | 83,0
2. | Az iskoláknak a tanítással kell foglalkozniuk, az egyéb szolgáltatások biztosítása nem az iskola dolga. | 29,0 | 14,5 | 13,9 | 14,2
- | Nem tudja | 3,4 | 3,2 | 2,3 | 2,8
1. | Az iskolákban a mainál szigorúbb nevelést kellene adni, nagyobb fegyelmet kellene követelni. | 51,0 | 45,0 | 48,4 | 52,9
2. | A nagyobb szigorúság és több fegyelem helyett a gyerekekre való jobb odafigyelésre és több tapintatra lenne szükség. | 46,0 | 49,7 | 47,1 | 44,1
- | Nem tudja | 3,0 | 5,3 | 4,5 | 3,0
1. | A pedagógusok a szakemberek, az ő dolguk eldönteni, hogy mit, hogyan tanítsanak, ebbe a szülők se szóljanak bele. | 65,7 | 63,5 | 55,3 | 62,5
2. | A szülőknek is legyen lehetőségük beleszólni abba, hogy mit és hogyan tanítsanak az iskolában. | 30,8 | 31,9 | 39,5 | 33,6
- | Nem tudja | 3,5 | 4,6 | 5,2 | 3,9
1. | A pedagógusok anyagi megbecsülése ma kisebb annál, mint ami megilletné őket. | 57,3 | 61,7 | 69,1 | 53,2
2. | A pedagógusok anyagi megbecsülése megfelel annak a munkának, amit végeznek. | 32,6 | 26,1 | 26,4 | 40,8
- | Nem tudja | 10,1 | 12,2 | 4,4 | 6,0
1. | A gyerekeknek meg kell tanulnia, hogy az életben leginkább anyagi sikerekkel lehet boldogulni. | n. a. | 33,7 | 32,6 | 22,8
2. | A gyerek tudja meg, hogy társadalmi megbecsülést szakmai vagy tudományos sikerekkel érhet el igazán. | n. a. | 56,7 | 61,0 | 69,4
- | Nem tudja | n. a. | 9,5 | 6,4 | 7,8
| Közismert, hogy napjainkban országszerte folyamatosan csökken az iskoláskorú gyerekek száma. Ezt az oktatás színvonalának javítására lehetne felhasználni. |  |  |  |
1. | Egyesek szerint az iskolákban a mostaninál több, de kisebb létszámú és ezáltal hatékonyabb tanulócsoportot kellene létrehozni. | n. a. | 70,5 | 74,4 | 73,8
2. | Mások szerint a tanárok számának csökkentésével a megmaradó pénzeket az oktatás feltételeinek, eszközeinek fejlesztésére kellene fordítani. | n. a. | 16,5 | 17,6 | 16,9
- | Nem tudja | n. a. | 12,8 | 8,0 | 9,3

Forrás: Oktatásügyi közvélemény-kutatások, OKI - Szocio-Reflex Kft., 1990, 1995; OKI - Marketing Centrum, 1999, OKI - Szonda Ipsos, 2002
A feltett kérdés: "Most egymással szembenálló véleményeket fogok felolvasni Önnek. Kérem, mondja meg, melyikkel ért inkább egyet! Lehet, hogy néha nehéz lesz választania, mégis próbálja meg eldönteni, hogy melyik vélemény áll közelebb Önhöz!"

Kezdőlap |  | A lap tetejére