# 7. Pedagógusok

7.1. táblázat
A pedagógus-munkaerő foglalkoztatottsága az egyes OECD-országokban, 1999

Ország | Az alap- és a középfokú oktatásban foglalkoztatott tanárok aránya a teljes munkaerő százalékában | Részmunkaidőben foglalkoztatott pedagógusok az oktatás minden szintjén
--- | --- | ---
Ausztrália | 2,3 | n. a.
Ausztria | 2,6 | 23,9
Csehország | 2,1 | n. a.
Dánia | 2,8 | 22,9
Egyesült Államok | 2,2 | 17,1
Egyesült Királyság | 2,4 | 26,8
Finnország | 2,4 | 6,0
Görögország | n. a. | 19,2
Hollandia | 2,8 | n. a.
Írország | 2,8 | 17,2
Japán | 1,5 | 25,0
Kanada | 1,7 | 23,3
Korea | 1,4 | 17,4
Magyarország | 3,6 | 11,0
Németország | 1,9 | 42,5
Norvégia | 3,7 | 30,8
Spanyolország | 2,7 | 13,7
Svájc | 2,3 | 54,1
Svédország | 2,8 | 23,3
OECD-országok átlaga | 2,6 | 22,8

Forrás: Education at a Glance, 2001

7.2. táblázat
A pedagógus- és tanulólétszámok változása iskolatípusok szerint (nappali tagozaton, felnőttoktatás nélkül) 1990/91 és 2001/02 között (1990/91 = 100%)

Intézménytípus | Pedagóguslétszám | Tanulólétszám
--- | --- | ---
Óvoda | 96,1 | 87,5
Általános iskola | 93,3 | 81,0
Középiskola | 158,5 | 144,2
Szakmunkásképzés | 61,8 | 55,8
Összesen | 100,4 | 88,4

Forrás: Jelentés..., 2000 és OM oktatásstatisztikai adatbázisa alapján Garami Erika számításai

7.3. táblázat
A pedagógusok létszámának változása iskolatípusok szerint, 1990/91 és 1997/98-2001/02

Tanév | Óvoda | Általános iskola | Gimnázium | Szakközépiskola | Szakiskola | Speciális szakiskola
--- | --- | --- | --- | --- | --- | ---
1990/91 | 33 635 | 96 791 | 10 246 | 12 656 | 12 906 | 127
1997/98 | 31 848 | 89 238 | 13 669 | 17 096 | 9 339 | 476
1998/99 | 32 235 | 89 570 | 14 021 | 17 831 | 8 777 | 462
1999/00 | 31 653 | 89 424 | 14 415 | 18 430 | 8 350 | 468
2000/01* | 32 000 | 89 750 | 15 550 | 18 950 | 8 150 | 575
2001/02 | 32 327 | 90 294 | 16 845 | 19 450 | 7 982 | 801

Forrás: OM Statisztikai tájékoztató, Oktatási évkönyv 2001/2002
* A 2000/01. évi adatok a 98%-os felmérés és a trend alapján becsültek az OM által.
Megjegyzés: Az általános iskolák adatai a gyógypedagógiai általános iskolák adatait is tartalmazzák. A szakiskolai adatokban 2000-ig a szakmunkásképző, a gép- és gyorsíró, egészségügyi és egyéb szakiskolák együttes adatai szerepelnek. Az óvodapedagógusok száma 1998-tól tartalmazza a fogyatékosokat ellátó intézményekben az óvodai csoportokkal foglalkozó óvodapedagógusok számát is.

7.4. táblázat
Az egy pedagógusra jutó tanulók száma az állami és a magánfenntartású iskolákban, különböző iskolafokozatokon az egyes OECD-országokban, 2000

Ország | Óvoda (ISCED 0) | Általános iskola alsó tagozat (ISCED 1) | Általános iskola felső tagozat (ISCED 2) | Középfok (ISCED 3)
--- | --- | --- | --- | ---
Ausztrália | n. a. | 17,3 | n. a. | n. a.
Ausztria | n. a. | n. a. | n. a. | n. a.
Csehország | 13,1 | 19,7 | 14,7 | 11,5
Dánia | 6,6 | 10,4 | 11,4 | 14,4
Egyesült Államok | 18,7 | 15,8 | 16,3 | 14,1
Egyesült Királyság | 21,0 | 21,2 | 17,6 | 12,5
Finnország | 12,2 | 16,9 | 10,7 | 17,0
Görögország | 15,8 | 13,4 | 10,8 | 10,5
Hollandia | n. a. | 16,8 | n. a. | n. a.
Írország | 15,1 | 21,5 | 15,9 | n. a.
Izland | 5,4 | n. a. | 12,7 | 9,7
Japán | 18,8 | 20,9 | 16,8 | 14,0
Kanada | 18,1 | 18,1 | 18,1 | 19,5
Korea | 23,1 | 32,1 | 21,5 | 20,9
Magyarország | 11,6 | 10,9 | 10,9 | 11,4
Németország | 23,6 | 19,8 | 15,7 | 13,9
Spanyolország | 16,1 | 14,9 | n. a. | n. a.
Svájc* | n. a. | n. a. | n. a. | n. a.
Svédország | n. a. | 12,8 | 12,8 | 15,2
Új-Zéland | 7,5 | 20,6 | 19,9 | 13,1
OECD-országok átlaga | 15,5 | 17,7 | 15,0 | 13,9

Forrás: Education at a Glance, 2002
* Csak az állami intézmények.

7.5. táblázat
Átlagos osztálylétszám az egyes OECD-országokban a különböző iskolafokozatokon, 2000

Ország | Általános iskola alsó tagozat (ISCED 1) | Általános iskola felső tagozat (ISCED 2)
--- | --- | ---
Ausztrália | 25,0 | n. a.
Ausztria | 20,0 | n. a.
Csehország | 20,3 | 21,9
Dánia | 19,0 | 18,6
Finnország | n. a. | 19,9
Franciaország | 22,6 | 24,5
Görögország | 17,9 | 24,2
Hollandia | 23,9 | n. a.
Írország | n. a. | n. a.
Japán | 29,0 | 34,7
Kanada | n. a. | n. a.
Korea | 36,5 | 38,5
Lengyelország | 21,2 | 24,6
Magyarország | 21,2 | 21,5
Németország* | 22,4 | 24,6
Spanyolország | 21,1 | 26,0
Svájc | 20,1 | 18,8
Svédország | n. a. | n. a.
Szlovákia | 21,4 | 23,8
Portugália | 20,5 | 22,6
OECD-országok átlaga | 21,9 | 23,6

Forrás: Education at a Glance, 2002
* 2001. évi adat.

7.6. táblázat
Az éves tanítási órák száma az egyes OECD-országokban a különböző iskolafokozatokon, 2000

Ország | Általános iskola alsó tagozat (ISCED 1) | Általános iskola felső tagozat (ISCED 2) | Középfok (ISCED 3)
--- | --- | --- | ---
Ausztrália | 882 | 811 | 803
Ausztria | 684 | 658 | 623
Csehország | 650 | 650 | 621
Dánia | 640 | 640 | 560
Egyesült Államok | 1139 | 1127 | 1121
Finnország | 656 | 570 | 527
Görögország | 780 | 629 | 629
Hollandia | 930 | 867 | 867
Írország | 915 | 735 | 735
Izland | 629 | 629 | 464
Japán | 635 | 557 | 478
Korea | 829 | 565 | 545
Magyarország | 583 | 555 | 555
Németország | 783 | 732 | 690
Spanyolország | 880 | 564 | 548
Svájc | 884 | 859 | 674
Svédország | n. a. | n. a. | n. a.
Törökország | 639 | n. a. | 504
Új-Zéland | 985 | 968 | 950
OECD-országok átlaga | 792 | 720 | 648

Forrás: Education at a Glance, 2002
Megjegyzés: 60 percre átszámított adatok.

7.7. táblázat
A szakképzett pedagógusok átlagos és medián életkora, 1989 és 2001 között

Év | Közoktatás együtt | Alapfokú oktatás | Középfokú oktatás
--- | --- | --- | ---
Átlagos életkor | Átlagos életkor | Az életkor mediánja | Átlagos életkor | Az életkor mediánja
1989 | 38,1 | 37,2 | 36 | 40,5 | 41
1992 | 39,6 | 38,7 | 38 | 41,9 | 43
1994 | 39,0 | 38,4 | 38 | 40,8 | 41
1995 | 39,4 | 38,6 | 38 | 41,4 | 42
1996 | 39,6 | 38,7 | 38 | 41,7 | 42
1997 | 39,9 | 39,5 | 39 | 41,9 | 43
1998 | 39,8 | 39,2 | 39 | 41,7 | 43
1999 | 40,7 | 40,2 | 40 | 42,5 | 44
2000 | 41,0 | 40,4 | 40 | 43,1 | 44
2001 | 41,5 | 41,0 | 41 | 43,1 | 45

Forrás: Az Országos Munkaügyi (Módszertani) Központ Bértarifa-felvételének felhasználásával Varga Júlia számításai

7.8. táblázat
A szakképzett pedagógusok korcsoportok szerinti megoszlása a közoktatásban, 1992 és 2001 között (%)

Év | 29 éves és fiatalabb | 30-39 éves | 40-49 éves | 50-59 éves | 60 éves és idősebb | Együtt
--- | --- | --- | --- | --- | --- | ---
1992 | 16,7 | 35,4 | 28,9 | 18,4 | 0,6 | 100
1994 | 17,9 | 36,3 | 29,3 | 15,8 | 0,7 | 100
1995 | 17,2 | 35,3 | 30,5 | 16,4 | 0,6 | 100
1996 | 13,7 | 36,4 | 32,8 | 17,0 | 0,1 | 100
1997 | 12,7 | 35,1 | 34,8 | 17,3 | 0,1 | 100
1998 | 12,5 | 35,1 | 35,9 | 16,3 | 0,2 | 100
1999 | 11,8 | 32.7 | 35,8 | 18,3 | 1,4 | 100
2000 | 11,7 | 32,3 | 35,8 | 18,9 | 1,3 | 100
2001* | 13,2 | 30,2 | 37,7 | 17,0 | 1,9 | 100
2001** | 13,5 | 28,4 | 36,4 | 19,4 | 2,3 | 100

Forrás: Az Országos Munkaügyi (Módszertani) Központ Bértarifa-felvételének felhasználásával Varga Júlia számításai
* Az OMMK Bértarifa-felvételének.
** OM statisztikai adatok 2001.

7.9. táblázat
A közoktatásban foglalkoztatott pedagógusok* megoszlása életkor és nem szerint, 2001

Korcsoport | Nő | Férfi | Összes
--- | --- | --- | ---
N | % | N | % | N | %
29 év alatt | 24 070 | 13,4 | 4 512 | 2,5 | 28 582 | 15,9
30-39 | 45 917 | 25,5 | 8 291 | 4,6 | 54 208 | 30,1
40-49 | 50 362 | 28,0 | 9 387 | 5,2 | 59 749 | 33,2
50-59 | 24 124 | 13,4 | 8 459 | 4,7 | 32 583 | 18,1
60 felett | 2 493 | 1,4 | 2 232 | 1,2 | 4 725 | 2,6
Összes | 146 966 | 81,7 | 32 881 | 18,3 | 179 847 | 100,0

Forrás: OM 2001/2002. évi oktatásstatisztikai adatbázisa alapján Garami Erika és Imre Nóra számítása
* Összes feladatellátási helyen: óvoda, általános iskola, szakiskola (szakmunkásképző iskola), speciális szakiskola, gimnázium, szakközépiskola, alapfokú művészetoktatás, kollégium, beszédjavító szakszolgálat, nevelési tanácsadó szakszolgálat, szakértői bizottság.

7.10. táblázat
A közoktatásban foglalkoztatott pedagógusok életkor szerinti megoszlása néhány kiemelt fenntartó típusa szerint, 2001

Korcsoport | Települési/kerületi önkormányzat | Egyház | Alapítvány
--- | --- | --- | ---
N | % | N | % | N | %
29 év alatt | 19 120 | 14,83 | 2103 | 26,82 | 698 | 27,50
30-39 | 39 829 | 30,90 | 2468 | 31,47 | 832 | 32,70
40-49 | 44 249 | 34,30 | 1912 | 24,37 | 698 | 27,41
50-59 | 22 777 | 17,68 | 1066 | 13,59 | 251 | 9,85
60 felett | 2 887 | 2,24 | 295 | 3,71 | 66 | 2,58
Összes | 128 862 | 100,00 | 7840 | 100,00 | 2545 | 100,00

Forrás: OM 2001/2002. évi oktatásstatisztikai adatbázisa alapján Garami Erika és Imre Nóra számítása

7.11. táblázat
A különböző oktatási szinteken foglalkoztatott pedagógusok életkor szerinti megoszlása, 2001

Korcsoport | Óvoda | Alapfok | Alsó középfok | Középfok
--- | --- | --- | --- | ---
N | % | N | % | N | % | N | %
29 év alatt | 3 625 | 12,9 | 6 176 | 16,4 | 5 716 | 13,5 | 5 629 | 17,4
30-39 | 9 538 | 34,0 | 12 394 | 32,9 | 11 503 | 27,2 | 7 835 | 24,3
40-49 | 11 269 | 40,2 | 13 395 | 35,6 | 15 225 | 36,0 | 9 580 | 29,6
50-59 | 3 395 | 12,1 | 4 962 | 13,2 | 8 803 | 20,8 | 7 464 | 24,0
60 felett | 195 | 0,7 | 674 | 1,7 | 978 | 2,3 | 1 484 | 4,5

Forrás: OM 2001/2002. évi oktatásstatisztikai adatbázisa alapján Garami Erika becslése

7.12. táblázat
Az aktív foglalkoztatottak, az értelmiségi-szellemi foglalkozásúak és a pedagógusok korösszetétele, 2001

Korcsoport | Foglalkoztatottak | Értelmiségi, szellemi foglalkozás | Pedagógusok
--- | --- | --- | ---
N | % | N | % | N | %
15-19 | 56 255 | 1,52 | 338 476 | 22,52 | - | -
20-29 | 927 645 | 25,09 | 28 582 | 15,8
30-39 | 929 241 | 25,13 | 375 710 | 25,00 | 54 208 | 30,1
40-49 | 1 103 013 | 29,80 | 460 984 | 30,68 | 59 749 | 33,2
50-59 | 622 734 | 16,84 | 292 179 | 19,45 | 32 583 | 18,1
60 felett | 58 040 | 1,28 | 35 125 | 2,33 | 4 725 | 2,6
Összes | 3 696 928 | 100,00 | 1 502 474 | 100,00 | 179 847 | 100,00

Forrás: Népszámlálás 2001/6., KSH; OM 2001/2002. évi oktatásstatisztikai adatbázisa

7.13. táblázat
A nők százalékos aránya a pedagógus-munkaerőben az egyes OECD-országokban a különböző oktatási szinteken, 1999

Ország | Óvoda | Általános iskola alsó tagozat | Általános iskola felső tagozat | Középfok
--- | --- | --- | --- | ---
Ausztria | 98,8 | 88,5 | 63,8 | 48,6
Csehország | 99,8 | 84,5 | 81,0 | 56,3
Dánia | 92,0 | 63,0 | 63,1 | 30,3
Egyesült Államok | 94,7 | 86,5 | 60,2 | 50,8
Egyesült Királyság | 89,9 | 75,6 | 54,8 | 56,3
Finnország | 96,3 | 71,2 | 70,6 | 56,8
Franciaország | 77,7 | 77,7 | 62,8 | 50,6
Írország | 92,2 | 84,8 | 55,9 | n. a.
Izland | 98,2 | 76,6 | n. a. | 43,5
Kanada | 67,7 | 67,5 | 67,3 | 66,8
Korea | 99,8 | 66,8 | 56,2 | 27,6
Magyarország | 100,0 | 85,5 | 85,6 | 58,8
Németország | 96,7 | 81,5 | 56,7 | 39,0
Olaszország | 99,5 | 94,6 | 73,3 | 58,8
Spanyolország | 92,8 | 68,3 | n. a. | 52,3
Svájc | 99,4 | 72,4 | 45,0 | 31,7
Svédország | 96,7 | 79,9 | 61,9 | 50,0
Új-Zéland | 98,5 | 81,9 | 61,7 | 53,1
OECD-országok átlaga | 94,6 | 77,0 | 62,7 | 48,9

Forrás: Education at a Glance, 2001

7.14. táblázat
A pedagógusok nemenkénti megoszlása a fenntartó típusa szerint, 2001

| Összes | Ebből nő | Nők aránya (%)
--- | --- | --- | ---
Települési/kerületi önkormányzat | 128 862 | 108 763 | 84,4
Megyei/fővárosi önkormányzat | 21 342 | 15 013 | 70,3
Felsőoktatási intézmény | 1 354 | 1 057 | 78,1
Egyház | 7 840 | 6 132 | 78,2
Alapítvány | 2 545 | 1 807 | 71,0

Forrás: OM 2001/2002. évi oktatásstatisztikai adatbázisa alapján Garami Erika számítása
Megjegyzés: A táblázat nem teljes, nem tartalmazza az olyan fenntartású intézményeket, mint egyéni vállalkozás, közalapítvány stb.

7.15. táblázat
A közoktatásban foglalkoztatottak iskolai végzettség szerinti összetétele, 1992 és 2001 között (%)

| Általános iskola és kevesebb | Szakmunkásképző, szakiskola | Középiskola | Felsőfok | Összesen
--- | --- | --- | --- | --- | ---
1992 | 17,0 | 5,4 | 17,4 | 60,3 | 100
1997 | 18,8 | 6,6 | 17,4 | 57,2 | 100
1999 | 16,7 | 7,9 | 12,0 | 63,4 | 100
2000 | 14,7 | 8,2 | 13,5 | 63,6 | 100
2001 | 14,7 | 8,4 | 11,9 | 65,0 | 100

Forrás: Az Országos Munkaügyi (Módszertani) Központ Bértarifa-felvételének felhasználásával Varga Júlia számításai

7.16. táblázat
A pedagóguslétszámok alakulása képesítések szerint, 1989/90-1999/00 és 2001/02

Képesítés | 1989/90 | 1990/91 | 1991/92 | 1992/93 | 1993/94 | 1994/95 | 1995/96 | 1996/97 | 1997/98 | 1998/99 | 1999/00 | 2001/02
--- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | ---
Középfokú óvodapedagógus | 7 539 | 6 324 | 6 758 | 6 162 | 5 663 | 5 202 | 4 756 | 3 647 | 2 232 | 1 738 | 1 434 | 1 404
Felsőfokú óvodapedagógus | 25 413 | 25 668 | 25 625 | 26 131 | 26 341 | 26 800 | 26 569 | 27 200 | 28 526 | 29 292 | 29 117 | 30 313
Tanító (tanító speciális képesítéssel) | 39 183 | 35 521 | 38 528 | 38 392 | 38 405 | 38 603 | 37 481 | 36 212 | 35 961 | 36 069 | 36 101 | 40 010
Általános iskolai tanár | 46 989 | 56 118 | 48 157 | 47 948 | 48 833 | 49 040 | 47 588 | 45 808 | 45 030 | 45 088 | 44 566 | 50 639
Középiskolai tanár | 22 089 | 24 415 | 23 926 | 24 741 | 25 793 | 26 523 | 26 938 | 27 301 | 27 695 | 29 014 | 29 919 | 36 970
Egyéb pedagógus | 8 147 | 4 788 | 7 314 | 7 477 | 7 935 | 8 363 | 7 918 | 7 304 | 8 045 | 8 321 | 8 699 | 5 801
Pedagógiai képesítés nélküli | 7 740 | 8 184 | 6 277 | 6 377 | 7 912 | 8 141 | 7 037 | 6 203 | 5 177 | 4 828 | 4 377 | 5 598
Képesítés nélkül | 883 | 1 643 | 776 | 847 | 807 | 838 | 800 | 834 | 806 | 659 | 572
Szakmai oktatásra képesített pedagógus | 4 030 | n. a. | 3 875 | 3 849 | 4 204 | 4 167 | 3 990 | 3 726 | 3 511 | 3 286 | 3 134 | 3 332
Gyógypedagógus | 3 896 | 3 878 | 3 878 | 3 955 | 3 994 | 4 044 | 4 136 | 4 062 | 4 132 | 4 256 | 4 230 | 5 570
Összesen | 165 909 | 166 539 | 165 114 | 165 879 | 169 887 | 171 671 | 167 213 | 162 297 | 161 115 | 162 551 | 162 149 | 179 847

Forrás: Jelentés..., 2000; OM 2001/2002. évi oktatásstatisztikai adatbázisa alapján Garami Erika számításai
Megjegyzés: A 2001/2002. tanévben 11 feladatellátási hely szerepel, a korábbi adatokban ennél kevesebb.

7.17. táblázat
A pedagóguslétszám és ezen belül a képesítés nélküliek aránya a különböző típusú településeken, 2001/02 (%)

Településtípus | Alapfok | Középfok
--- | --- | ---
| Összes pedagógus | Képesítés nélküli pedagógus | Összes pedagógus | Képesítés nélküli pedagógus
Főváros | 15 | 17 | 21 | 17
Megyei jogú város | 19 | 7 | 38 | 38
Város | 31 | 29 | 36 | 40
Nagyközség | 9 | 15 | 3 | 3
Község | 25 | 32 | 2 | 3
Összesen | 100 | 100 | 100 | 100
N | 122 316 | 2 148 | 100 347 | 6 022

Forrás: OM 2001/2002. évi oktatásstatisztikai adatbázisa alapján Garami Erika számítása

7.18. táblázat
A közoktatásban foglalkoztatottak foglalkozási csoportok szerinti összetétele, 1992 és 2001 között (%)

Foglalkozási csoport | 1992 | 1997 | 1999 | 2000 | 2001
--- | --- | --- | --- | --- | ---
Vezetők | 2,60 | 8,68 | 8,69 | 9,67 | 8,7
Felsőfokú végzettséget igénylő foglalkozások | 5,02 | 6,62 | 5,78 | 7,13 | 6,0
Irodai foglalkozások | 5,16 | 2,46 | 2,34 | 2,47 | 2,3
Szolgáltató foglalkozások | 4,15 | 9,26 | 9,37 | 8,91 | 9,1
Takarítók, őrök | 15,84 | 15,20 | 15,50 | 14,61 | 14,7
Szakképzett pedagógusok | 64,25 | 52,51 | 54,28 | 53,86 | 55,7
Egyéb pedagógus foglalkozások | 2,98 | 5,27 | 4,04 | 3,35 | 3,5
Együtt | 100,00 | 100,00 | 100,00 | 100,00 | 100,0

Forrás: Az Országos Munkaügyi (Módszertani) Központ Bértarifa-felvételének felhasználásával Varga Júlia számításai
Megjegyzés: A foglalkozási csoportok a FEOR-besorolás alapján képzett csoportok. A következő foglalkozások kerültek az egyes csoportokba. (1) A vezetők csoportjába az intézményvezetők, részegységvezetők. (2) A felsőfokú végzettséget igénylő foglalkozások csoportjába valamennyi, a pedagógus-munkakörön kívüli olyan foglalkozás, mely a felsőfokú képzettség önálló alkalmazását igényli például: számítástechnikai szervező, informatikus, orvos, könyvtáros, valamint az egyéb felsőfokú végzettséget igénylő foglalkozások. (3) Az irodai foglalkozások csoportjába: az irodai és ügyviteli jellegű foglalkozások. (4) A szolgáltató foglalkozások csoportjába a szolgáltató foglalkozások mellett (pl. szakács, vagyonőr) az ipari és mezőgazdasági foglalkozások, valamint a gépkezelő, járművezető foglalkozások. (5) Az őrök, takarítók csoportjába a szakképzettséget nem igénylő, egyszerű foglalkozások, takarítók, őrök, anyagmozgatók egyéb segédmunkások. (6) A szakképzett pedagógusok csoportjába: a felsőfokú tanintézeti tanárok, a középiskolai tanárok, a középfokú intézmények szakoktatói, gyakorlati oktatói, egyéb középfokú tanintézeti oktatók, az általános iskolai tanárok, tanítók, az óvónők, egyéb alapfokú tanintézeti oktatók, gyógypedagógusok, konduktorok, egészségnevelők, egyéb speciális oktatók, nevelők, pedagógiai szakértők, egyéb szakképzett oktatók, nevelők. (7) Az egyéb pedagógus foglalkozások csoportjába: a képesítés nélküli pedagógusok, gyermek- és ifjúsági felügyelők, pedagógiai asszisztensek, egészségnevelő-asszisztensek, gyógypedagógiai asszisztensek és egyéb pedagógusok.
Az 1992-ben készült adatfelvétel még a régi FEOR-besorolás alapján történt, mely a pedagógus-munkakörökre kevésbé részletes, de a csoportok képzése szempontjából ez nem jelent nehézséget, azok összehasonlíthatóak.

7.19. táblázat
Új pedagógusstátus létesítése, 1996/97-2001/02

Válasz | Általános iskola | Középiskola
--- | --- | ---
| N | % | N | %
Volt ilyen | 236 | 26,3 | 157 | 47,7
Nem volt, de várható | 94 | 10,5 | 33 | 10,1
Nem volt, nem várható | 569 | 63,3 | 139 | 42,2
Összes | 899 | 100,0 | 329 | 100,0

Forrás: Simon, 2002
A feltett kérdés: "Milyen változások voltak az elmúlt öt évben, illetve milyen változások várhatók a következő néhány évben?"

7.20. táblázat
Pedagógusstátus elvonása, 1996/97-2001/02

Válasz | Általános iskola | Középiskola
--- | --- | ---
| N | % | N | %
Volt ilyen | 184 | 20,6 | 67 | 20,4
Nem volt, de várható | 87 | 9,7 | 17 | 5,2
Nem volt, nem várható | 623 | 69,7 | 245 | 74,4
Összes | 894 | 100,0 | 329 | 100,0

Forrás: Simon, 2002
A feltett kérdés: "Milyen változások voltak az elmúlt öt évben, illetve milyen változások várhatók a következő néhány évben?"

7.21. táblázat
Betöltetlen álláshelyről nyilatkozó iskolák aránya, 2001/02

Válasz | N | %
--- | --- | ---
Van betöltetlen állás | 414 | 34,9
Nincs betöltetlen állás | 770 | 65,1
Összes | 1184 | 100,0

Forrás: Iskolai szintű adatfelvétel, 2001/2002
A feltett kérdés: "Van-e az iskolában betöltetlen álláshely jelenleg?"

7.22. táblázat
Betöltetlen álláshelyeket meghirdető iskolák aránya, 2001/02

Válasz | N | %
--- | --- | ---
Igen, valamennyit meghirdette | 292 | 71,1
Nem mindegyiket hirdette meg | 34 | 8,2
Nem hirdette meg | 85 | 20,8
Összes | 410 | 100,0

Forrás: Iskolai szintű adatfelvétel, 2001/2002
A feltett kérdés: "Meghirdette-e az iskola a betöltetlen álláshelyeket?"

7.23. táblázat
A közoktatásban foglalkoztatott pedagógusok és a regisztrált pedagógus-munkanélküliek száma, 1993/94 és 2001/02 között

Megnevezés | 1993/94 | 1995/96 | 1996/97 | 1997/98 | 1998/99 | 2001/02
--- | --- | --- | --- | --- | --- | ---
Foglalkoztatottak | 160 684 | 158 180 | 154 234 | 153 673 | 154 956 | 179 847
Regisztrált munkanélküliek | 3 629 | 5 227 | 5 199 | 4 721 | 4 418 | 3 658
Munkanélküliek %-os aránya | 2,3 | 3,3 | 3,4 | 3,1 | 2,9 | 2,03

Forrás: Szép, 2003

7.24. táblázat
A regisztrált pedagógus-munkanélküliek számának alakulása végzettségük szerint, 1993-2002

Végzettség | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
--- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | ---
Középiskolai tanár | 187 | 189 | 245 | 345 | 452 | 397 | 414 | 416 | 355 | 396
Általános iskolai felső tagozatos tanár | 553 | 527 | 551 | 838 | 1002 | 874 | 788 | 796 | 754 | 731
Általános iskolai tanító | 499 | 444 | 493 | 806 | 851 | 798 | 661 | 742 | 686 | 617
Óvodapedagógus | 897 | 823 | 892 | 1212 | 1150 | 1042 | 960 | 1046 | 844 | 682

Forrás: Szép, 2003
Megjegyzés: Az adatok az adott év márciusára vonatkoznak.

7.25. táblázat
A közoktatásban dolgozó tanárok törvényben garantált éves fizetése 15 év gyakorlat után az egy főre eső GDP-hez és a kezdő fizetéshez viszonyítva különböző oktatási szinteken, 2000

Ország | A tizenöt éves gyakorlattal rendelkezők fizetése az egy főre jutó GDP arányában | A tizenöt éves gyakorlattal rendelkezők fizetésének és a kezdő fizetésnek az aránya | A kezdő fizetéstől az elért legmagasabb fizetésig eltelt évek száma (alsó középfok) | A tizenöt éves gyakorlattal rendelkezők egy tanórára eső fizetése (USD/óra) | A felső középfokon tanítók egy tanórára eső fizetése az általános iskolai tanító egy tanórára eső fizetéséhez viszonyítva
--- | --- | --- | --- | --- | ---
Alapfok | Alsó középfok | Gimnázium | Alapfok | Alsó középfok | Gimnázium | Alapfok | Alsó középfok | Gimnázium
Anglia | 1,48 | 1,48 | 1,48 | 1,58 | 1,58 | 1,58 | 8 | n. a. | n. a. | n. a. | n. a.
Ausztrália | 1,43 | 1,43 | 1,43 | 1,42 | 1,42 | 1,42 | 8 | 43 | 47 | 48 | 1,10
Ausztria | 1,03 | 1,07 | 1,19 | 1,21 | 1,23 | 1,26 | 34 | 39 | 42 | 49 | 1,27
Belgium (flamand) | 1,22 | 1,28 | 1,64 | 1,34 | 1,40 | 1,44 | 27 | 39 | 48 | 65 | 1,67
Belgium (francia) | 1,18 | 1,25 | 1,61 | 1,36 | 1,41 | 1,46 | 27 | 39 | 46 | 64 | 1,64
Csehország | 0,65 | 0,65 | 0,80 | 1,33 | 1,33 | 1,33 | 32 | 14 | 14 | 18 | 1,28
Dánia | 1,16 | 1,16 | 1,35 | 1,13 | 1,13 | 1,33 | 8 | 51 | 51 | 68 | 1,33
Egyesült Államok | 1,12 | 1,12 | 1,12 | 1,45 | 1,45 | 1,45 | n. a. | 35 | 36 | 36 | 1,02
Finnország | 1,03 | 1,18 | 1,23 | 1,36 | 1,38 | 1,40 | 20 | 38 | 50 | 57 | 1,49
Franciaország | 1,17 | 1,26 | 1,26 | 1,35 | 1,31 | 1,31 | 34 | 30 | 46 | 48 | 1,60
Németország | 1,52 | 1,63 | 1,76 | 1,21 | 1,16 | 1,17 | 28 | 48 | 55 | 64 | 1,31
Görögország | 1,50 | 1,52 | 1,52 | 1,21 | 1,21 | 1,21 | 33 | 31 | 39 | 39 | 1,26
Magyarország | 0,71 | 0,71 | 0,89 | 1,42 | 1,42 | 1,48 | 40 | 11 | 16 | 20 | 1,76
Izland | 0,80 | 0,80 | 0,95 | 1,10 | 1,10 | 1,24 | 18 | 35 | 35 | 56 | 1,60
Írország | 1,24 | 1,25 | 1,25 | 1,62 | 1,56 | 1,56 | 22 | 39 | 49 | 49 | 1,26
Olaszország | 1,03 | 1,13 | 1,16 | 1,20 | 1,21 | 1,25 | 35 | 34 | 45 | 46 | 1,38
Japán | 1,62 | 1,62 | 1,62 | 1,89 | 1,89 | 1,89 | 31 | 67 | 77 | 90 | 1,33
Korea | 2,49 | 2,48 | 2,48 | 1,67 | 1,68 | 1,68 | 37 | 53 | 77 | 80 | 1,52
Hollandia | 1,18 | 1,26 | 1,77 | 1,19 | 1,23 | 1,70 | 22 | 35 | 40 | 56 | 1,60
Új-Zéland | 1,70 | 1,70 | 1,70 | 1,94 | 1,94 | 1,94 | 10 | 34 | 35 | 35 | 1,04
Norvégia | 0,92 | 0,92 | 0,92 | 1,13 | 1,13 | 1,13 | 28 | 38 | 42 | 53 | 1,41
Portugália | 1,52 | 1,52 | 1,52 | 1,49 | 1,49 | 1,49 | 26 | 33 | 45 | 52 | 1,58
Skócia | 1,45 | 1,45 | 1,45 | 1,66 | 1,66 | 1,66 | 11 | 37 | 39 | 39 | 1,06
Spanyolország | 1,52 | 1,65 | 1,77 | 1,17 | 1,17 | 1,17 | 42 | 33 | 56 | 62 | 1,87
Svédország | 1,05 | 1,05 | 1,12 | 1,28 | 1,28 | 1,26 | - | - | - | - | -
Svájc | 1,53 | 1,83 | 2,18 | 1,31 | 1,33 | 1,32 | 23 | 52 | 64 | 96 | 1,87
Törökország | 2,06 | - | 1,91 | 1,14 | - | 1,15 | - | 22 | a | 26 | 1,17
Országok átlaga | 1,32 | 1,35 | 1,45 | 1,37 | 1,39 | 1,42 | 25 | 37 | 44 | 53 | 1,42

Forrás: Education at a Glance, 2002

7.26. táblázat
A közoktatásban, az alap- és középfokú oktatásban foglalkoztatottak bruttó átlagos keresete a nemzetgazdasági bruttó átlagkeresetek arányában, 1992 és 1994-2001 (%)

Év | Közoktatás összesen | Alapfokú oktatás | Középfokú oktatás
--- | --- | --- | ---
1992 | 92.5 | 84.8 | 115,3
1994 | 95.6 | 89.6 | 110,5
1995 | 89.2 | 84.8 | 100,5
1996 | 82.7 | 78.1 | 94,2
1997 | 85.5 | 82.3 | 97,5
1998 | 82.2 | 78.8 | 92,1
1999 | 86.6 | 82.8 | 98,2
2000 | 83.3 | 80.8 | 91,5
2001 | 79.6 | 76.9 | 89,2

Forrás: Az Országos Munkaügyi (Módszertani) Központ Bértarifa-felvételének felhasználásával Varga Júlia számításai

7.27. táblázat
A reálkeresetek növekedési ütemének alakulása a nemzetgazdaságban és a közoktatásban, 1992-2001 (%)

Év | Nemzetgazdaság | Közoktatás
--- | --- | ---
1992 | 101,7 | 104,0
1993 | 99,5 | n. a.
1994 | 105,1 | 93,0
1995 | 91,1 | 83,5
1996 | 97,4 | 90,0
1997 | 103,4 | 106,9
1998 | 103,5 | 99,8
1999 | 105,5 | 109,0
2000 | 103,7 | 100,0
2001 | 108,1 | 103,5

Forrás: Varga J., 2003

7.28. táblázat
A bruttó átlagkeresetek növekedése a költségvetési szférában, 2000-2002

Megnevezés | A bruttó átlagkeresetek növekedése előző év = 100 % | Bruttó átlagkereset Ft | A bruttó átlagkeresetek növekedése előző év = 100 %
--- | --- | --- | ---
| 2000 | 2001 | 2001 | 2002 | 2002
Közigazgatás, védelem, társadalombiztosítás | 111,4 | 126,3 | 131 724 | n. a. | n. a.
Oktatás | 111,4 | 120,2 | 97 647 | 124 759 | 133,5
Egészségügyi ellátás | 115,5 | 115,3 | 78 851 | n. a. | n. a.
Nemzetgazdaság összesen | 113,5 | 118,0 | 103 558 | 122 453 | 118,3
Versenyszféra összesen | 114,2 | 116,3 | 102 839 | n. a. | n. a.
Költségvetési szféra | 112,3 | 122,4 | 105 944 | n. a. | n. a.

Forrás: Munkaerő-piaci helyzetjelentés, 2001; A munkaerőpiac keresletét és kínálatát alakító folyamatok, 2002

7.29. táblázat
A közoktatásban foglalkoztatottak átlagkeresete iskolai végzettség szerint, valamint a nemzetgazdasági átlag százalékában, 1992 és 2000 között

| 1992 | 1997 | 1999 | 2000
--- | --- | --- | --- | ---
Iskolai végzettség | Bruttó átlagkereset Ft | A nemzetgazdasági átlag %-ában | Bruttó átlagkereset Ft | A nemzetgazdasági átlag %-ában | Bruttó átlagkereset Ft | A nemzetgazdasági átlag %-ában | Bruttó átlagkereset Ft | A nemzetgazdasági átlag %-ában
8 általános, vagy kevesebb | 12 089 | 74,2 | 28 009 | 73,4 | 36 210 | 75,7 | 39 609 | 87,1
Szakmunkásképző, szakiskola | 16 074 | 85,1 | 32 094 | 69,3 | 40 793 | 68,6 | 45 023 | 80,4
Szakközépiskola | - | - | 40 656 | 70,4 | 48 518 | 64,8 | 52 912 | 75,0
Gimnázium | 17 756* | 73,2* | 41 398 | 72,6 | 46 150 | 61,3 | 51 135 | 70,7
Főiskola | - | - | 57 856 | 73,0 | 78 623 | 74,8 | 83 603 | 87,6
Egyetem | 24 951** | 68,4** | 71 505 | 56,5 | 100 449 | 58,9 | 109 291 | 71,6
Közoktatás együtt | 21 033 | 95,4 | 48 876 | 84,2 | 67 218 | 87,0 | 72 768 | 86,1

Forrás: Varga J., 2002b
* Középfokú végzettség (gimnázium és szakközépiskola) együtt.
** Felsőfokú végzettség (főiskola és egyetem) együtt.

7.30. táblázat
A pedagógus foglalkoztatottak átlagos bruttó keresete képesítés szerint, illetve az általános iskolai pedagógusok keresetéhez viszonyítva, 1992 és 2001 között

Év | Bruttó kereset / % |  | Általános iskolai tanító, tanár | Középiskolai tanár | Képesítés nélküli pedagógus
--- | --- | --- | --- | --- | ---
1992 | Bruttó kereset Ft | 22 308 | 23 607 | 30 152 | 23 536
Az általános iskolai tanító, tanár keresetének %-ában | 94,5 | 100,0 | 127,7 | 99,6
1997 | Bruttó kereset Ft | 44 848 | 54 779 | 66 055 | 35 140
Az általános iskolai tanító, tanár keresetének %-ában | 81,8 | 100,0 | 120,6 | 64,1
1999 | Bruttó kereset Ft | 62 274 | 76 542 | 91 077 | 49 471
Az általános iskolai tanító, tanár keresetének %-ában | 81,3 | 100,0 | 118,9 | 64,6
2000 | Bruttó kereset Ft | 67 995 | 80 933 | 97 033 | 54 859
Az általános iskolai tanító, tanár keresetének %-ában | 84,0 | 100,0 | 119,8 | 67,7
2001 | Bruttó kereset Ft | 76 918 | 90 637 | 106 862 | 63 311
Az általános iskolai tanító, tanár keresetének %-ában | 84,8 | 100,0 | 117,3 | 82,3

Forrás: Az Országos Munkaügyi (Módszertani) Központ Bértarifa-felvételének felhasználásával Varga Júlia számításai

7.31. táblázat
Bruttó átlagkeresetek településtípusonként a közoktatásban, 1992 és 2000 között (Ft)

| Összes foglalkoztatott
--- | ---
Településtípus | 1992 | 1997 | 1999 | 2000
| Bruttó teljes kereset | Budapest =100 | Bruttó teljes kereset | Budapest =100 | Bruttó teljes kereset | Budapest =100 | Bruttó teljes kereset | Budapest =100
Budapest | 23 671 | 100 | 52 300 | 100 | 74 501 | 100 | 80 138 | 100
Megyeszékhely | 21 489 | 91 | 49 975 | 96 | 68 128 | 90 | 74 685 | 93
Város | 20 911 | 88 | 48 528 | 92 | 66 045 | 90 | 72 147 | 90
Község | 18 814 | 79 | 45 667 | 87 | 67 218 | 85 | 68 061 | 85

Forrás: Az Országos Munkaügyi (Módszertani) Központ Bértarifa-felvételének felhasználásával Varga Júlia számításai

7.32. táblázat
A különböző kereseti elemek aránya a szakképzett pedagógusok bruttó teljes keresetében korcsoportonként, 2000 (%)

Korcsoport | Alapilletmény | Egyéb pótlék | Túlmunka-díj | Helyettesítési díj | Havi prémium | Egyéb havi térítési díj | Egyéb* | Együtt
--- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | ---
20-24 | 85,3 | 1,7 | 6,0 | 2,7 | 0,9 | 3,3 | 0,1 | 100
25-29 | 78,2 | 2,3 | 7,7 | 2,5 | 3,2 | 2,4 | 3,7 | 100
31-34 | 77,8 | 2,4 | 7,3 | 2,3 | 4,1 | 2,0 | 4,1 | 100
35-39 | 76,2 | 2,4 | 7,2 | 2,2 | 5,1 | 1,7 | 5,2 | 100
40-44 | 75,4 | 2,5 | 7,9 | 2,2 | 5,0 | 1,5 | 5,5 | 100
45-49 | 74,9 | 2,6 | 8,5 | 2,2 | 4,8 | 1,3 | 5,7 | 100
50-54 | 74,5 | 2,6 | 9,3 | 2,2 | 4,5 | 1,2 | 5,7 | 100
55-60 | 74,9 | 2,4 | 9,3 | 2,4 | 4,0 | 1,1 | 5,9 | 100
60-64 | 78,9 | 1,7 | 7,1 | 2,3 | 2,5 | 1,1 | 6,1 | 100
Átlag | 74 | 2 | 8 | 2 | 4 | 2 | 7 | 100

Forrás: Az Országos Munkaügyi (Módszertani) Központ Bértarifa-felvételének felhasználásával Varga Júlia számításai
* Vezetői pótlék, egyéb nem havi térítési díj, nem havi prémium együtt.

7.33. táblázat
A szakképzett pedagógusok bruttó átlagkeresete az alapilletmény százalékában iskolai végzettség szerint, 2000

Iskolai végzettség | Átlag
--- | ---
Főiskolánál alacsonyabb | 121,4
Főiskola | 129,6
Egyetem | 136,6
Együtt | 130,2

Forrás: Az Országos Munkaügyi (Módszertani) Központ Bértarifa-felvételének felhasználásával Varga Júlia számításai

7.34. táblázat
A 2002. évi alapilletmény-emelés várható hatása a kereseti arányokra a gyakorlati idő függvényében

Gyakorlati idő (év) | Férfi, egyetemi végzettségű | Nő, egyetemi végzettségű | Férfi, főiskolai végzettségű | Nő, főiskolai végzettségű
--- | --- | --- | --- | ---
1 | 1,5832 | 1,3040 | 1,6647 | 1,0565
2 | 1,7026 | 1,2834 | 1,5970 | 1,0846
3 | 1,4303 | 1,3373 | 1,4687 | 1,0900
4 | 1,8214 | 1,2884 | 1,5607 | 1,1299
5 | 1,5898 | 1,5629 | 1,6692 | 1,0680
6 | 1,8965 | 1,3440 | 1,3744 | 1,1349
7 | 2,0411 | 1,5504 | 1,5820 | 1,0834
8 | 2,0651 | 1,5360 | 1,5255 | 1,0972
9 | 2,0232 | 1,4332 | 1,4595 | 0,8751
10 | 2,1251 | 1,3254 | 1,5613 | 0,9475
11 | 1,8112 | 1,3909 | 1,4479 | 0,9306
12 | 1,8351 | 1,3433 | 1,4287 | 0,8969
13 | 1,6580 | 1,1341 | 1,3134 | 0,8866
14 | 2,1463 | 1,5669 | 1,3810 | 0,8819
15 | 1,6132 | 1,3139 | 1,3150 | 0,8575
16 | 1,5982 | 1,5056 | 1,2673 | 0,8586
17 | 1,8304 | 1,2251 | 1,2863 | 0,8740
18 | 1,7146 | 1,0080 | 1,2154 | 0,8486
19 | 1,6009 | 1,0722 | 1,3129 | 0,8582
20 | 1,4850 | 1,3129 | 1,2987 | 0,8822
21 | 1,6979 | 1,1012 | 1,2409 | 0,8648
22 | 1,6116 | 1,1253 | 1,1976 | 0,9070
23 | 1,5250 | 1,2030 | 1,3397 | 0,8678
24 | 1,5248 | 1,0455 | 1,3172 | 0,9090
25 | 1,6259 | 1,1914 | 1,2331 | 0,9327
26 | 1,5842 | 1,1145 | 1,3683 | 0,9145
27 | 1,3304 | 1,0378 | 1,1078 | 0,8749
28 | 1,5549 | 1,2461 | 1,2475 | 0,9238
29 | 1,4374 | 1,2100 | 1,1672 | 0,8813

Forrás: Varga J., 2003
Megjegyzés: A főiskolai végzettségű nem pedagógus foglalkoztatottak átlagos keresete a főiskolai végzettségű szakképzett pedagógusok 2002. évi alapilletmény-emelése utáni (szimulált) keresetének arányában, és az egyetemi végzettségű nem pedagógus foglalkoztatottak átlagos keresete az egyetemi végzettségű szakképzett pedagógusok alapilletmény-emelése utáni (szimulált) keresetének arányában, gyakorlati idő szerint, nemenként.

7.35. táblázat
A magyar felnőtt lakosság elégedettsége különböző iskolai jellemzőkkel,
1999 és 2002 (százfokú skálán)

Megnevezés | 1999 | 2002
--- | --- | ---
Tanulók fegyelmezettsége | 45 | 39
Iskolák felszereltsége | 48 | 52
Tanárok munkájának ellenőrzése | 53 | 52
Tanárok és a diákok kapcsolata | 57 | 56
Szülők tájékoztatása | 58 | 60
Tanulók értékelése | 61 | 60
Tanárok felkészültsége | 68 | 67

Forrás: Oktatásügyi közvélemény-kutatások, 1999, 2002
A feltett kérdés: "Mennyire tartja Ön általában kielégítőnek a magyar iskolákban a következőket?"

7.36. táblázat
A tanulói teljesítményt befolyásoló tényezők a közvélemény szerint, 2002 (ötfokú skálán)

Megnevezés | Átlag (1-5)
--- | ---
Tehetséges a gyerek | 4,47
A család sokat foglalkozik a gyerekkel | 4,39
Jó a tanár | 4,22
A tanár szereti a gyereket | 4,20
A gyerek jó anyagi körülmények között él | 3,31

Forrás: Oktatásügyi közvélemény-kutatások, 2002
A feltett kérdés: "Ön szerint az, ha egy gyerek jó eredményeket ér el az iskolában, mennyire tulajdonítható annak, hogy jó a tanár? Kérem, osztályozzon 1-5-ig, ahol az 5-ös jelenti, hogy teljes mértékben ennek tulajdonítható, az 1-es pedig azt, hogy egyáltalán nem ennek tulajdonítható."

7.37. táblázat
A közvélemény arról, hogy mennyire vonzó a pedagóguspálya, 1999 és 2002 (%)

Megnevezés | 1999 | 2002
--- | --- | ---
Nagyon | 4 | 5
Közepesen | 40 | 52
Kicsit | 30 | 20
Egyáltalán nem | 20 | 15
Nem tudja, válaszhiány | 6 | 8

Forrás: Oktatásügyi közvélemény-kutatások, 1999, 2002
A feltett kérdés: "Ön szerint mennyire vonzó ma a pedagóguspálya a fiatalok számára?"

7.38. táblázat
A közoktatással kapcsolatos lakossági preferenciák változásai, 1990 és 2002 között (rangpozíció 1-től 7-ig 1990, 1995, 1997 és 1999, 1-8-ig 2002)

Megnevezés | 1990 | 1995 | 1997 | 1999 | 2002
--- | --- | --- | --- | --- | ---
Az iskolák felszerelése modern technikával | 3,6 | (2) | 3,0 | (1) | 2,6 | (1) | 2,9 | (1) | 3,1 | (1)
A hátrányos helyzetű tanulók támogatása | 4,6 | (7) | 3,6 | (3) | 3,6 | (3) | 3,8 | (2-3) | 3,5 | (2)
A tehetséges tanulók képzésének támogatása | 4,0 | (3-5) | 3,4 | (2) | 3,5 | (2) | 3,8 | (2-3) | 3,6 | (3)
A tanulóknak adott juttatások (ösztöndíj, étkezés, napközi) | 4,5 | (6) | 4,0 | (4) | 3,9 | (4) | 3,9 | (4) | 3,7 | (4)
Új iskolák, osztálytermek építése | 4,0 | (3-5) | 5,0 | (7) | 5,1 | (7) | 5,7 | (7) | 4,7 | (5)
Új tantervek, tankönyvek készítése | 3,2 | (1) | 4,6 | (6) | 4,3 | (5) | 5,0 | (6) | 5,5 | (6)
A tanárok továbbképzése | n. a. | n. a. | n. a. | n. a. | n. a. | n. a. | n. a. | n. a. | 5,8 | (7)
A pedagógusok életkörülményeinek javítása | 4,0 | (3-5) | 4,3 | (5) | 4,9 | (6) | 4,9 | (5) | 6,0 | (8)

Forrás: Oktatásügyi közvélemény-kutatások, 1990, 1995, 1997, 1999, 2002
A feltett kérdés: "Véleménye szerint az államnak mire kellene pénzt költenie az oktatáson belül? Kérem, rangsorolja ebből a szempontból a lapon szereplő dolgokat!"

7.39. táblázat
A pedagógusképzésben részt vevő nappali tagozatos hallgatók száma, 1990/91-2002/03 (ezer fő)

Képzési irány | Óvóképző főiskola1) | Tanítóképző főiskola2) | Tanárképző főiskolák | Más főiskolák3) | Bölcsészet- tudományi karok | Természet- tudományi karok | Budapesti Közgazdaság- tudományi Egyetem 4) | Összesen | Összes felsőfokú hallgató 5)
--- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | ---
1990/91 | 1,6 | 5,6 | 9,6 | 2,3 | 5,1 | 2,6 | 0,1 | 26,8 | 76,6
1991/92 | 1,6 | 6,3 | 9,8 | 2,2 | 6,3 | 2,6 | 0,2 | 29,0 | 83,2
1992/93 | 1,7 | 6,6 | 9,6 | 2,5 | 8,0 | 3,6 | 0,0 | 32,0 | 92,3
1993/94 | 1,9 | 7,5 | 11,9 | 2,5 | 10,2 | 4,4 | 0,0 | 38,5 | 103,7
1994/95 | 2,0 | 7,1 | 12,9 | 2,7 | 11,1 | 4,9 | 0,0 | 40,8 | 116,3
1995/96 | 2,3 | 7,4 | 12,4 | 2,9 | 11,9 | 5,0 | 0,0 | 41,7 | 129,5
1996/97 | 2,4 | 7,2 | 12,7 | 3,1 | 14,0 | 4,6 | 0,0 | 44,1 | 142,1
1997/98 | 1,7 | 7,4 | 12,9 | 2,6 | 14,1 | 5,5 | 0,0 | 44,2 | 152,9
1998/99 | 1,7 | 7,9 | 12,5 | 2,9 | 16,6 | 5,1 | 0,1 | 46,8 | 163,1
1999/00 | 1,8 | 7,8 | 12,5 | 2,9 | 14,4 | 5,0 | 0,2 | 44,5 | 171,6
2000/01 | 1,4 | 7,2 | 11,2 | 3,2 | 17,7 | ..* | 0,2 | 40,8 | 176,0
2001/02 | 1,4 | 6,4 | 8,9 | 2,7 | 15,3 | 3,9 | 0,3 | 38,9 | 184,1
2002/03 | 1,6 | 5,1 | 8,7 | 3,2 | 14,9 | 3,7 | 0,2 | 37,5 | 193,2

Forrás: Jelentés..., 2000; 1999/2000-2002/2003: Csécsiné Máriás Emőke számítása
1) A tanítóképző főiskolák óvodapedagógus szakos hallgatóival együtt.
2) A tanárképző főiskolák tanító szakos hallgatóival együtt.
3) Műszaki főiskolák és tanárképzést is folytató művészeti egyetemek.
4) A 2000. évi integráció után az intézmény neve megváltozott, Budapesti Közgazdaság-tudományi és Államigazgatási Egyetemre.
5) Egyetemi és főiskolai szintű alap- és kiegészítő alapképzésben részt vevők száma.
* A természettudományi karon tanulók száma a bölcsészettudományi kar adataival együtt szerepel.

7.40. táblázat
A pedagógus-továbbképzési programok megoszlása a képző intézmények típusa és az alapítási kérelem időpontja szerint, 1998-2001 (%)

Intézmény | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | Összesen (1998-2001)
--- | --- | --- | --- | --- | ---
| db | % | db | % | db | % | db | % | % | db | %
Felsőoktatási intézmények | 691 | 85,2 | 87 | 10,7 | 32 | 3,9 | 1 | 0,1 | 100 | 811 | 35,6
Közoktatási intézmények | 92 | 66,7 | 32 | 23,2 | 10 | 7,2 | 4 | 2,9 | 100 | 138 | 6,1
Pedagógiai szolgáltatók | 288 | 57,9 | 162 | 32,6 | 45 | 9,1 | 2 | 0,4 | 100 | 497 | 21,8
Egyéb intézmények* | 99 | 70,7 | 25 | 17,9 | 11 | 7,9 | 5 | 3,6 | 100 | 140 | 6,2
Gazdálkodó szervezetek | 172 | 53,4 | 90 | 28,0 | 51 | 15,8 | 9 | 2,8 | 100 | 322 | 14,2
Nonprofit szervezetek | 214 | 69,3 | 57 | 18,4 | 29 | 9,4 | 9 | 2,9 | 100 | 309 | 13,6
Magánszemélyek | 33 | 56,9 | 14 | 24,1 | 10 | 17,2 | 1 | 1,7 | 100 | 58 | 2,5
Összesen | 1589 | 69,8 | 467 | 20,5 | 188 | 8,3 | 31 | 1,4 | 100 | 2275 | 100,0

Forrás: Polinszky, 2002
* Ebbe a kategóriába azok a szervezetek tartoznak, amelyek fenntartója az állam, valamely önkormányzat vagy egyház (pl. Országos Tűzoltó Parancsnokság, Nevelési Tanácsadó, Megyei Művelődési Központ).

7.41. táblázat
A pedagógus-továbbképzési programok megoszlása a képző intézmények típusa és a program tartalmi besorolása szerint, 1998 és 2001 között összesen (%)

Program | Felsőoktatási intézmények | Közoktatási intézmények | Pedagógiai szolgáltatók | Egyéb szervezetek | Gazdálkodó szervezetek | Nonprofit szervezetek | Magán- személyek | Összesen
--- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | ---
db | % | db | % | db | % | db | % | db | % | db | % | db | % | db | %
Szaktárgyi | 457 | 56,4 | 28 | 20,3 | 155 | 31,2 | 61 | 43,6 | 83 | 25,8 | 102 | 33,0 | 11 | 19,0 | 897 | 39,4
Óvodai | 18 | 2,2 | 5 | 3,6 | 31 | 6,2 | 2 | 1,4 | 8 | 2,5 | 16 | 5,2 | 7 | 12,1 | 87 | 3,8
Szakképzés | 25 | 3,1 | 14 | 10,1 | 41 | 8,2 | 2 | 1,4 | 11 | 3,4 | 7 | 2,3 | 1 | 1,7 | 101 | 4,4
Informatika | 67 | 8,3 | 48 | 34,8 | 33 | 6,6 | 9 | 6,4 | 61 | 18,9 | 20 | 6,5 | 3 | 5,2 | 241 | 10,6
Pedagógiai módszerek | 114 | 14,1 | 16 | 11,6 | 110 | 22,1 | 25 | 17,9 | 55 | 17,1 | 85 | 27,5 | 25 | 43,1 | 430 | 18,9
Egyéb nevelési | 66 | 8,1 | 19 | 13,8 | 75 | 15,1 | 29 | 20,7 | 39 | 12,1 | 53 | 17,2 | 5 | 8,6 | 286 | 12,6
Iskolafejlesztés | 43 | 5,3 | 7 | 5,1 | 42 | 8,5 | 10 | 7,1 | 59 | 18,3 | 15 | 4,9 | 4 | 6,9 | 180 | 7,9
Egyéb | 21 | 2,6 | 1 | 0,7 | 10 | 2,0 | 2 | 1,4 | 6 | 1,9 | 11 | 3,6 | 2 | 3,4 | 53 | 2,3
Összesen | 811 | 100,0 | 138 | 100,0 | 497 | 100,0 | 140 | 100,0 | 322 | 100,0 | 309 | 100,0 | 58 | 100,0 | 2275 | 100,0

Forrás: Polinszky, 2002
Megjegyzés: A besorolást Polinszky Márta végezte, a program címe, a program célja és a tartalmi követelmények leírása alapján.

7.42. táblázat
Az adott tanévre érvényes továbbképzési programok tartalmi terület szerinti megoszlása (%)

| 2000/01 | 2001/02 | 2002/03
--- | --- | --- | ---
Tartalmi terület | N | % | N | % | N | %
Szaktárgyi/szakmódszertani | 803 | 42,6 | 657 | 37,9 | 576 | 33,0
Óvodai nevelés | 71 | 3,8 | 92 | 5,3 | 94 | 5,4
Szakképzés | 90 | 4,8 | 92 | 5,3 | 92 | 5,3
Számítástechnika, informatika | 275 | 14,6 | 242 | 13,9 | 266 | 15,3
Pedagógus mesterség | 252 | 13,4 | 264 | 15,2 | 282 | 16,2
Egyéb oktatási/nevelési feladatokra való felkészítés | 213 | 11,3 | 201 | 11,6 | 214 | 12,3
Iskolafejlesztés | 140 | 7,4 | 154 | 8,9 | 182 | 10,4
Egyéb | 41 | 2,2 | 33 | 1,9 | 38 | 2,2
Összesen | 1885 | 100,0 | 1735 | 100,0 | 1744 | 100,0

Forrás: Polinszky, 2002

7.43. táblázat
További képesítést szerzett, pedagógus-munkakörben alkalmazottak a beszámolási időszakban, 2001

Képesítések | Összesen | % | Ebből nő | %
--- | --- | --- | --- | ---
A beszámolási időszakban képesítést szerzettek száma | 9240 | 100,0 | 7259 | 100,0
ebből |  |  |  |
| Ph. D. fokozatot szerzett | 47 | 0,5 | 26 | 0,4
| első egyetemi alapképesítést szerzett | 697 | 7,5 | 486 | 6,7
| második főiskolai/egyetemi alapképesítést szerzett | 2066 | 22,4 | 1599 | 22,0
| főiskolai szakirányú továbbképzésben képesítést szerzett | 1284 | 13,9 | 1136 | 15,6
| egyetemi szakirányú továbbképzésben képesítést szerzett | 349 | 3,8 | 249 | 3,4
| szakvizsgát tett | 980 | 10,6 | 810 | 11,2
| informatikai képesítést szerzett | 2141 | 23,2 | 1663 | 22,9
|  | ebből ECDL-képesítést szerzett | 452 | 4,9 | 338 | 4,7
|  | ebből OKJ-végzettséget szerzett | 919 | 9,9 | 676 | 9,3
| legalább C típusú nyelvvizsgát tett | 249 | 2,7 | 202 | 2,8
| vezetőképzésben képesítést szerzett | 1423 | 15,4 | 1065 | 14,7
|  | ebből egyetemi szintű képesítést szerzett | 394 | 4,3 | 257 | 3,5
|  | ebből főiskolai képesítést szerzett | 704 | 7,6 | 558 | 7,7

Forrás: Polinszky, 2002

7.44. táblázat
Pedagógus-munkakörben alkalmazottak részvétele a pedagógusmunkát segítő képzésben, támogatott továbbképzésben a beszámolási időszakban, 2001/02

| <25 év | 25-34 | 35-49 | 49< | Összesen
--- | --- | --- | --- | --- | ---
A beszámolási időszakban további képesítésért tanult | 1183 | 7216 | 10412 | 1583 | 20 394
ebből |  |  |  |  |
| végzettségi szintet emelő alap vagy kiegészítő képzésben vett részt | 403 | 1797 | 1594 | 198 | 3 992
| második vagy további (azonos szintű) képesítésért tanult (egyetemen vagy főiskolán) | 374 | 2813 | 2 729 | 296 | 6 212
| egyetemi szakirányú továbbképzésen vett részt | 65 | 537 | 818 | 195 | 1 615
| főiskolai szakirányú továbbképzésben vett részt | 125 | 767 | 1 721 | 225 | 2 838
| OKJ képzésben vett részt | 46 | 462 | 1 010 | 163 | 1 681
| szakvizsgára felkészítő képzésben vett részt | 14 | 314 | 1 563 | 294 | 2 185
| Kevezmény szerint | önerőből vállalt | 360 | 934 | 524 | 66 | 1 884
|  | költséghozzájárulással támogatott | 265 | 2602 | 4 347 | 636 | 7 850
|  | költséghozzájárulással részben támogatott | 270 | 2328 | 3 614 | 488 | 6 700
Tanfolyami továbbképzésen vett részt (létszám, fő) | 807 | 7746 | 24 559 | 5297 | 38 409
ebből |  |  |  |  |
| téma szerint | szaktárgyi elméleti | 115 | 1237 | 3 772 | 869 | 5 993
|  | módszertani | 267 | 2590 | 8 576 | 1639 | 13 072
|  | informatikai | 135 | 1570 | 4 580 | 968 | 7 253
|  | egyéb, általános témájú | 130 | 1409 | 4 926 | 1192 | 7 657
| szervezés szerint | felsőoktatási intézmény által szervezett | 75 | 736 | 2 081 | 461 | 3 353
|  | pedagógiai szakmai szolgáltató által szervezett | 440 | 4898 | 16 274 | 3355 | 24 967
|  | nemzetközi egyezmény keretében szervezett | 13 | 160 | 434 | 132 | 739
| kedvezmény szerint | önerőből vállalt | 30 | 179 | 344 | 75 | 628
|  | költséghozzájárulással támogatott | 442 | 4160 | 13 140 | 2901 | 20 643
|  | költséghozzájárulással részben támogatott | 202 | 2234 | 7 883 | 1523 | 11 842
| időtartam | 30 órás | 404 | 3874 | 12 842 | 2898 | 20 018
|  | 60 órás | 160 | 1979 | 6 361 | 1234 | 9 734
|  | 90 órás | 24 | 193 | 784 | 137 | 1 138
|  | 120 órás | 76 | 716 | 1 804 | 352 | 2 948
A beszámolási időszakban képesítést szerzett | 9 240

Forrás: OM 2001/2002. évi oktatásstatisztikai adatbázisa alapján Polinszky Márta számításai

Kezdőlap |  | A lap tetejére