# 9. Oktatási egyenlőtlenségek és speciális igények

9.1. táblázat
Az anya iskolai végzettsége szerinti teljesítménymegoszlások a 15 éves tanulók körében néhány OECD-országban az olvasás, a matematikai és a természettudományos műveltség eredményeiben, 2000

Ország | Az anya alacsony iskolai végzettségű (ISCED 1-2) | Az anya magas iskolai végzettségű (ISCED 5-6)
--- | --- | ---
A tanulók | Olvasás | Matematika | Természet- tudomány | Tanulók | Olvasás | Matematika | Természet- tudomány
aránya (%) | (átlag- pontszám) | (átlag- pontszám) | (átlag- pontszám) | aránya (%) | (átlag- pontszám) | (átlag- pontszám) | (átlag- pontszám)
Ausztrália | 29,0 | 502 | 508 | 505 | 31,0 | 560 | 565 | 554
Ausztria | 28,1 | 482 | 491 | 497 | 18,2 | 539 | 551 | 547
Belgium | 24,3 | 463 | 474 | 452 | 32,8 | 525 | 540 | 515
Csehország | 6,6 | 421 | 444 | 461 | 14,0 | 540 | 553 | 563
Egyesült Királyság | 17,4 | 490 | 497 | 494 | 38,5 | 551 | 555 | 557
Finnország | 31,0 | 529 | 520 | 523 | 26,8 | 563 | 553 | 557
Görögország | 42,1 | 446 | 414 | 436 | 25,3 | 503 | 483 | 492
Írország | 40,7 | 511 | 486 | 493 | 27,5 | 545 | 542 | 539
Izland | 46,7 | 495 | 502 | 485 | 22,6 | 539 | 544 | 528
Korea | 41,9 | 509 | 527 | 536 | 13,0 | 540 | 576 | 579
Lengyelország | 8,1 | 447 | 454 | 452 | 18,3 | 535 | 530 | 530
Luxemburg | 52,3 | 424 | 434 | 429 | 16,3 | 485 | 477 | 490
Magyarország | 16,8 | 424 | 426 | 435 | 21,1 | 533 | 550 | 557
Mexikó | 73,6 | 404 | 371 | 407 | 12,4 | 474 | 436 | 469
Németország | 20,0 | 408 | 420 | 432 | 20,0 | 534 | 535 | 537
Norvégia | 19,1 | 485 | 482 | 478 | 41,9 | 522 | 511 | 516
Olaszország | 45,5 | 468 | 442 | 457 | 13,9 | 514 | 482 | 511
Portugália | 72,3 | 460 | 445 | 450 | 14,2 | 520 | 501 | 495
Spanyolország | 62,1 | 478 | 461 | 472 | 16,5 | 535 | 517 | 540
Svédország | 15,9 | 490 | 486 | 490 | 47,4 | 527 | 518 | 522
Új-Zéland | 17,3 | 499 | 508 | 491 | 45,2 | 553 | 564 | 552

Forrás: Knowledge and Skills for Life, 2001

9.2. táblázat
A 15 éves tanulók kombinált szövegértési teljesítményének iskolák közötti és iskolán belüli varianciája az OECD-országokban, 2000

Ország | Iskolák közötti variancia | Iskolán belüli variancia
--- | --- | ---
Belgium | 76,0 | 50,9
Németország | 74,8 | 50,2
Magyarország | 71,2 | 34,8
Ausztria | 68,6 | 45,7
Lengyelország | 67,0 | 38,9
Görögország | 53,8 | 52,9
Csehország | 51,9 | 45,3
Olaszország | 50,9 | 43,4
Svájc | 48,7 | 63,7
Mexikó | 42,9 | 37,4
Portugália | 37,5 | 64,3
Japán | 36,5 | 43,9
Egyesült Államok | 35,1 | 83,6
Luxemburg | 33,4 | 74,9
Egyesült Királyság | 22,4 | 82,3
Ausztrália | 20,9 | 90,6
Új-Zéland | 20,1 | 103,9
Korea | 19,7 | 33,0
Dánia | 19,6 | 85,9
Írország | 17,1 | 79,2
Kanada | 17,1 | 80,1
Spanyolország | 15,9 | 60,9
Norvégia | 12,6 | 102,4
Finnország | 10,7 | 76,5
Svédország | 8,7 | 83,0
Izland | 7,0 | 85,0

Forrás: Vári, 2003
Megjegyzés: Az OECD-országok tanulói teljesítményei átlagos varianciájának százalékában kifejezve.

9.3. táblázat
Tanulói teljesítmények és a szocioökonómiai státus, 2000
a) A szülők foglalkozási státusindexének értéke a tanulók teljesítményének függvényében

OECD-országok | Átlagos szocio- ökonómiai index | Standard hiba | A foglalkozási státus (ISEI)* nemzetközi szocioökonómiai indexének értéke a szövegértési skálán nyújtott teljesítményértékek kvartilisaiban
--- | --- | --- | ---
Összes tanuló | Alsó negyed | Második negyed | Harmadik negyed | Legfelső negyed
Átlag | Standard hiba | Átlag | Standard hiba | Átlag | Standard hiba | Átlag | Standard hiba | Átlag | Standard hiba
Ausztrália | 52,3 | (0,5) | 52,3 | (0,5) | 31,1 | (0,2) | 46,3 | (0,1) | 58,4 | (0,2) | 73,2 | (0,3)
Ausztria | 49,7 | (0,3) | 49,7 | (0,3) | 32,9 | (0,2) | 44,7 | (0,1) | 52,2 | (0,1) | 69,1 | (0,3)
Belgium | 49,0 | (0,4) | 49,0 | (0,4) | 28,4 | (0,1) | 42,1 | (0,1) | 53,5 | (0,1) | 71,8 | (0,2)
Csehország | 48,3 | (0,3) | 48,3 | (0,3) | 31,2 | (0,2) | 44,4 | (0,1) | 51,5 | (0,0) | 66,1 | (0,3)
Dánia | 49,7 | (0,4) | 49,7 | (0,4) | 29,0 | (0,2) | 44,0 | (0,1) | 54,9 | (0,2) | 71,1 | (0,3)
Egyesült Államok | 52,4 | (0,8) | 52,4 | (0,8) | 30,3 | (0,2) | 47,4 | (0,2) | 59,5 | (0,2) | 72,5 | (0,3)
Egyesült Királyság | 51,3 | (0,3) | 51,3 | (0,3) | 30,7 | (0,2) | 45,7 | (0,1) | 56,9 | (0,2) | 71,8 | (0,2)
Finnország | 50,0 | (0,4) | 50,0 | (0,4) | 29,7 | (0,2) | 43,4 | (0,1) | 55,1 | (0,1) | 71,8 | (0,2)
Franciaország | 48,3 | (0,4) | 48,3 | (0,4) | 27,7 | (0,2) | 41,1 | (0,2) | 53,1 | (0,1) | 71,2 | (0,3)
Görögország | 47,8 | (0,6) | 47,8 | (0,6) | 25,6 | (0,3) | 40,2 | (0,2) | 53,0 | (0,1) | 72,3 | (0,4)
Izland | 52,7 | (0,3) | 52,7 | (0,3) | 31,4 | (0,2) | 47,3 | (0,1) | 58,6 | (0,2) | 73,8 | (0,2)
Írország | 48,4 | (0,5) | 48,4 | (0,5) | 28,5 | (0,2) | 42,7 | (0,2) | 53,2 | (0,1) | 69,4 | (0,2)
Japán | 50,5 | (0,6) | n. a. | n. a. | n. a. | n. a. | n. a. | n. a. | n. a. | n. a. | n. a. | n. a.
Kanada | 52,8 | (0,2) | 52,8 | (0,2) | 31,3 | (0,1) | 48,1 | (0,1) | 58,9 | (0,1) | 72,9 | (0,1)
Korea | 42,8 | (0,4) | 42,8 | (0,4) | 26,5 | (0,1) | 35,9 | (0,1) | 46,0 | (0,1) | 62,9 | (0,5)
Lengyelország | 46,0 | (0,5) | 46,0 | (0,5) | 27,3 | (0,2) | 40,0 | (0,1) | 49,8 | (0,1) | 67,0 | (0,4)
Luxemburg | 44,8 | (0,3) | 44,8 | (0,3) | 25,1 | (0,1) | 37,5 | (0,1) | 50,6 | (0,1) | 66,1 | (0,4)
Magyarország | 49,5 | (0,5) | 49,5 | (0,5) | 30,4 | (0,2) | 42,6 | (0,1) | 53,7 | (0,1) | 71,5 | (0,2)
Mexikó | 42,5 | (0,7) | 42,5 | (0,7) | 24,4 | (0,1) | 32,3 | (0,1) | 46,8 | (0,2) | 66,5 | (0,5)
Németország | 48,9 | (0,3) | 48,9 | (0,3) | 30,0 | (0,2) | 42,6 | (0,1) | 52,5 | (0,1) | 70,2 | (0,2)
Norvégia | 53,9 | (0,4) | 53,9 | (0,4) | 35,6 | (0,2) | 47,1 | (0,1) | 59,0 | (0,2) | 73,9 | (0,2)
Olaszország | 47,1 | (0,3) | 47,1 | (0,3) | 28,5 | (0,1) | 40,6 | (0,1) | 50,3 | (0,1) | 68,9 | (0,4)
Portugália | 43,9 | (0,6) | 43,9 | (0,6) | 26,8 | (0,2) | 34,5 | (0,1) | 48,4 | (0,1) | 65,7 | (0,5)
Spanyolország | 45,0 | (0,6) | 45,0 | (0,6) | 26,8 | (0,1) | 36,2 | (0,1) | 49,6 | (0,1) | 67,3 | (0,5)
Svájc | 49,2 | (0,5) | 49,2 | (0,5) | 29,3 | (0,2) | 42,5 | (0,1) | 53,2 | (0,1) | 71,9 | (0,3)
Svédország | 50,6 | (0,4) | 50,6 | (0,4) | 30,4 | (0,2) | 44,1 | (0,1) | 55,7 | (0,1) | 72,1 | (0,2)
Új-Zéland | 52,2 | (0,4) | 52,2 | (0,4) | 30,5 | (0,3) | 47,1 | (0,1) | 57,7 | (0,2) | 73,6 | (0,2)
OECD-átlag |  |  | 48,9 | (0,1) | 29,3 | (0,0) | 42,4 | (0,0) | 53,6 | (0,0) | 70,2 | (0,1)

b) A tanulók szövegértési teljesítménye a szülők foglalkozási státusának függvényében

OECD-országok | A kombinált szövegértési skálán elért átlagpontszám | Standard hiba | A PISA szövegértési skálán nyújtott teljesítmény, a foglalkozási státus (ISEI)* nemzetközi szocioökonómiai indexének kvartilisaiban | Szövegértés- /foglalkozási státus összefüggése a) | Szövegértés és foglalkozási státus is alsó negyedben b)
--- | --- | --- | --- | --- | ---
Alsó negyed | Második negyed | Harmadik negyed | Legfelső negyed
Á. | S. | Á. | S. | Á. | S. | Á. | S. | V. | S. | A. | S.
Ausztrália | 528 | (3,5) | 490 | (3,8) | 523 | (4,5) | 538 | (4,2) | 576 | (5,4) | 31,7 | (2,1) | 1,9 | (0,1)
Ausztria | 507 | (2,4) | 467 | (3,9) | 500 | (3,3) | 522 | (3,4) | 547 | (3,5) | 35,2 | (2,1) | 2,1 | (0,1)
Belgium | 507 | (3,6) | 457 | (6,2) | 497 | (4,5) | 537 | (3,2) | 560 | (3,4) | 38,2 | (2,2) | 2,4 | (0,1)
Csehország | 492 | (2,4) | 445 | (3,1) | 487 | (2,8) | 499 | (3,5) | 543 | (2,9) | 43,2 | (1,7) | 2,3 | (0,1)
Dánia | 497 | (2,4) | 465 | (3,3) | 490 | (3,3) | 511 | (3,2) | 543 | (3,6) | 29,1 | (1,9) | 1,8 | (0,1)
Egyesült Államok | 504 | (7,1) | 466 | (7,5) | 507 | (5,9) | 528 | (6,1) | 556 | (5,9) | 33,5 | (2,7) | 2,1 | (0,2)
Egyesült Királyság | 523 | (2,6) | 481 | (3,1) | 513 | (3,1) | 543 | (3,5) | 579 | (3,6) | 38,4 | (1,6) | 2,1 | (0,1)
Finnország | 546 | (2,6) | 524 | (4,5) | 535 | (3,3) | 555 | (3,1) | 576 | (3,3) | 20,8 | (1,8) | 1,5 | (0,1)
Franciaország | 505 | (2,7) | 469 | (4,3) | 496 | (3,2) | 520 | (3,1) | 552 | (3,6) | 30,8 | (1,9) | 2,2 | (0,1)
Görögország | 474 | (5,0) | 440 | (5,6) | 460 | (7,2) | 486 | (5,5) | 519 | (5,5) | 28,1 | (2,5) | 1,8 | (0,2)
Izland | 507 | (1,5) | 487 | (3,1) | 496 | (3,2) | 513 | (3,2) | 540 | (2,6) | 19,3 | (1,5) | 1,5 | (0,1)
Írország | 527 | (3,2) | 491 | (4,3) | 520 | (4,3) | 535 | (3,7) | 570 | (3,7) | 30,3 | (1,8) | 1,9 | (0,1)
Japán | 522 | (5,2) | n. a. | n. a. | n. a. | n. a. | n. a. | n. a. | n. a. | n. a. | n. a. | n. a. | n. a. | n. a.
Kanada | 534 | (1,6) | 503 | (2,2) | 529 | (1,9) | 545 | (1,9) | 570 | (2,0) | 25,7 | (1,0) | 1,9 | (0,1)
Korea | 525 | (2,4) | 509 | (4,5) | 524 | (2,9) | 531 | (2,8) | 542 | (3,4) | 14,6 | (2,1) | 1,5 | (0,1)
Lengyelország | 479 | (4,5) | 445 | (5,6) | 472 | (4,8) | 493 | (5,3) | 534 | (6,4) | 35,4 | (2,7) | 2,0 | (0,2)
Luxemburg | 441 | (1,6) | 394 | (4,1) | 428 | (3,4) | 473 | (3,3) | 497 | (2,8) | 39,2 | (2,0) | 2,5 | (0,1)
Magyarország | 480 | (4,0) | 435 | (4,9) | 461 | (4,5) | 504 | (3,8) | 531 | (5,9) | 39,2 | (2,4) | 2,2 | (0,2)
Mexikó | 422 | (3,3) | 385 | (4,1) | 408 | (3,7) | 435 | (4,0) | 471 | (5,9) | 31,8 | (2,3) | 1,9 | (0,2)
Németország | 484 | (2,5) | 427 | (5,4) | 471 | (4,0) | 513 | (3,4) | 541 | (3,5) | 45,3 | (2,1) | 2,6 | (0,2)
Norvégia | 505 | (2,8) | 477 | (4,1) | 494 | (3,8) | 514 | (3,8) | 547 | (4,2) | 29,7 | (2,0) | 1,6 | (0,1)
Olaszország | 487 | (2,9) | 457 | (4,3) | 481 | (3,3) | 494 | (3,6) | 525 | (3,9) | 26,4 | (1,8) | 1,8 | (0,1)
Portugália | 470 | (4,5) | 431 | (4,9) | 452 | (4,9) | 485 | (4,3) | 527 | (5,0) | 38,4 | (2,1) | 2,0 | (0,1)
Spanyolország | 493 | (2,7) | 461 | (3,5) | 482 | (3,6) | 507 | (2,7) | 529 | (3,0) | 26,5 | (1,6) | 1,9 | (0,1)
Svájc | 494 | (4,3) | 434 | (4,3) | 492 | (4,6) | 513 | (4,3) | 549 | (5,3) | 40,2 | (2,2) | 2,7 | (0,2)
Svédország | 516 | (2,2) | 485 | (2,9) | 509 | (3,2) | 522 | (3,1) | 558 | (3,3) | 27,1 | (1,5) | 1,8 | (0,1)
Új-Zéland | 529 | (2,8) | 489 | (4,3) | 523 | (3,8) | 549 | (3,4) | 574 | (4,5) | 31,9 | (2,1) | 2,0 | (0,1)
OECD-átlag | 500 | (0,6) | 463 | (0,9) | 491 | (0,8) | 515 | (0,7) | 545 | (0,9) | 33,6 | (0,4) | 2,0 | (0,0)

Forrás: Education at a Glance, 2002
Á. = Átlag, S. = Standard hiba, V. = Változás, A. = Arány.
* A társadalmi háttér jellemzésére a 2000. évi PISA-vizsgálat szakértői kétféle mutatót vagy indexet is konstruáltak, amelyben együtt jelennek meg a szociális és kulturális tőke elemei. Az egyik a foglalkozási státus szocioökonómiai indexe (International Socio-Economic Index of Occupational Status, ISEI), amely a szülők foglalkoztatási helyzetét kifejező mérőszám, ahol az apa és az anya foglalkozása közül azt vették számításba, amelyik a foglalkozási hierarchia magasabb fokán van. A másik az úgynevezett szociális, gazdasági és kulturális státus indexe (Index of Economic, Social and Cultural Status, ESCS), amely az előbbinél bővebb tartalmú. Ebben a foglalkoztatási helyzeten túl a szülők iskolai végzettségét, a család gazdasági és kulturális tőkéjének bizonyos elemeit is számba vették (Knowledge and Skills for Life, 2001).
a) A PISA szövegértési skálán elért eredmény változása egységnyi változás esetén a foglalkozási státus nemzetközi szocioökonómiai indexében.
b) Annak a valószínűsége, hogy az ISEI alsó negyedében lévő tanuló a szövegértés országos skáláján is az alsó negyedbe kerül.

9.4. táblázat
A falvakban és nagyvárosokban élő 15 éves diákok átlagos teljesítménye (olvasás, matematika, természettudomány) Magyarországon és az OECD-országokban

Településtípus | Magyarország | OECD-országok átlaga
--- | --- | ---
Olvasás | Matematika | Természet-tudomány | Olvasás | Matematika | Természet-tudomány
Falu, kevesebb mint 3000 lakos | 359 | 365 | 371 | 481 | 482 | 480
Város, több mint 1 millió lakos | 484 | 490 | 494 | 510 | 510 | 514
Különbség | 125 | 125 | 118 | 29 | 28 | 34

Forrás: PISA 2000 adatbázis
Megjegyzés: 500 = OECD-átlag

9.5. táblázat
A tanulók nemek szerinti aránya a közép- és felsőoktatás nappali tagozatán, 1970 és 2002 között (%)

Év | Szakmunkásképző/ szakiskola | Középiskola | Egyetem, főiskola
--- | --- | --- | ---
| nő | férfi | nő | férfi | nő | férfi
1970 | 24,6 | 75,1 | 58,3 | 41,7 | 44,7 | 55,3
1980 | 31,6 | 68,4 | 57,6 | 42,4 | 49,9 | 50,1
1990 | 33,9 | 66,1 | 57,5 | 42,5 | 48,8 | 51,2
1995 | 35,2 | 64,8 | 54,8 | 45,2 | 52,0 | 48,0
1998 | 36,3 | 63,7 | 53,8 | 46,2 | 53,2 | 46,8
2002 | 38,5 | 61,5 | 53,4 | 46,6 | 53,6 | 46,4

Forrás: OM Statisztikai tájékoztató, Oktatási évkönyv 2001/2002

9.6. táblázat
A 15 éves fiúk és lányok átlagos teljesítménye (szövegértés, matematika, természettudomány) Magyarországon és az OECD-országokban, 2000

Ország | Nem | Szövegértés | Matematika | Természettudomány
--- | --- | --- | --- | ---
Magyarország | Lány | 496 | 485 | 497
| Fiú | 465 | 492 | 496
OECD-átlag | Lány | 515 | 494 | 500
| Fiú | 483 | 505 | 499

Forrás: Molnár, 2002

9.7. táblázat
Nemzetiségi általános iskolai oktatásban részt vevő tanulók száma oktatási programok típusa szerint 1990/91 és 2001/02 között (tanévenként)

Évek | Anyanyelvű oktatásban vesz részt | Kétnyelvű kisebbségi oktatásban vesz részt | Nyelvoktató kisebbségi oktatásban vesz részt | Tanulók száma összesen
--- | --- | --- | --- | ---
1990/91 | 2 295 | 2 342 | 39 908 | 44 545
1991/92 | 2 199 | 3 110 | 40 857 | 46 166
1992/93 | 2 015 | 3 795 | 42 445 | 48 255
1993/94 | 2 243 | 4 459 | 42 010 | 48 712
1994/95 | 2 535 | 5 059 | 42 085 | 49 679
1995/96 | 2 530 | 6 149 | 41 142 | 49 821
1996/97 | 2 813 | 6 059 | 42 755 | 51 627
1997/98 | 2 327 | 6 281 | 44 087 | 52 695
1998/99 | 2 152 | 5 745 | 46 101 | 53 998
1999/00 | 1 760 | 5 779 | 47 474 | 55 013
2001/02 | 3 102 | 7 711 | 45 619 | 56 432

Forrás: Vámos, 2002a

9.8. táblázat
Anyanyelvű és kétnyelvű nemzetiségi középiskolai oktatást folytató intézményekben tanulók száma nyelvenként és oktatási típusonként, az egyes évfolyamokon, 1999/2000

| Név | Székhely | Oktatási forma | A tanulók száma évfolyamonként | Összes tanuló
--- | --- | --- | --- | --- | ---
5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. | 11. | 12. | 13.
Horvát |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Horvát Gimnázium | Budapest | Gimnázium (5 osztályos) | 0 | 0 | 0 | 0 | 13 | 23 | 27 | 28 | 22 | 113
| Miroslav Krleza Horvát Tanítási Nyelvű Gimn. | Pécs | Gimnázium (5 osztályos) | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 25 | 26 | 18 | 25 | 102
Német |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Német Nemzetiségi Gimn. és Külk. Szakk. | Pilisvörösvár | Gimnázium (6 osztályos) | 0 | 0 | 21 | 20 | 50 | 0 | 0 | 0 | 0 | 91
| Német Nemzetiségi Gimn. és Külk. Szakk. | Pilisvörösvár | Gimnázium (4 osztályos) | 0 | 0 | 0 | 0 | 52 | 96 | 0 | 8 | 0 | 156
| Német Nemzetiségi Gimn. és Külk. Szakk. | Pilisvörösvár | Szakközépiskola | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 59 | 33 | 0 | 92
| Berzsenyi Dániel Gimnázium | Sopron | Gimnázium (8 osztályos) | 10 | 8 | 10 | 8 | 36 | 14 | 4 | 6 | 0 | 96
| Tolnai Lajos Gimnázium | Gyönk | Gimnázium (6 osztályos) | 0 | 0 | 25 | 22 | 13 | 18 | 20 | 23 | 0 | 121
| Lovassy László Gimnázium | Veszprém | Gimnázium (4 osztályos) | 0 | 0 | 0 | 0 | 33 | 34 | 32 | 34 | 0 | 133
| Német Nemzetiségi Gimnázium | Budapest | Gimnázium (5 osztályos) | 0 | 0 | 0 | 0 | 32 | 59 | 55 | 45 | 55 | 246
| Magyar-Német Nyelvű Iskolaközpont | Pécs | Gimnázium (4 osztályos) | 0 | 0 | 0 | 0 | 60 | 59 | 41 | 25 | 0 | 185
| Táncsics Mihály Gimnázium | Mór | Gimnázium (4 osztályos) | 0 | 0 | 0 | 0 | 12 | 16 | 9 | 16 | 0 | 53
| Magyarországi Németek Művelődési Központ | Baja | Gimnázium (5 osztályos) | 0 | 0 | 0 | 0 | 33 | 99 | 91 | 54 | 59 | 336
Román |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| N. Balcescu Román Tanítási Nyelvű Általános Iskola és Gimnázium | Gyula | Gimnázium (4 osztályos) | 0 | 0 | 0 | 0 | 44 | 31 | 27 | 26 | 0 | 128
Szerb |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Szerb Tanítási Általános Iskola és Gimnázium | Budapest | Gimnázium (4 osztályos) | 0 | 0 | 0 | 0 | 26 | 37 | 37 | 26 | 0 | 126
Szlovák |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Szlovák Tanítási Nyelvű Általános Iskola és Gimnázium | Budapest | Gimnázium (4 osztályos) | 0 | 0 | 0 | 0 | 14 | 18 | 12 | 10 | 0 | 54
| Szlovák Gimnázium Általános Iskola és Kollégium | Békéscsaba | Gimnázium (4 osztályos) | 0 | 0 | 0 | 0 | 11 | 16 | 9 | 7 | 0 | 43
Összesen 14 intézményben 16 oktatási forma | 10 | 8 | 56 | 50 | 437 | 545 | 449 | 359 | 161 | 2075

Forrás: Vámos, 2002a

9.9. táblázat
Külföldi tanulók száma az általános iskolákban származási országonként, 1995/96-1999/00

Származási ország | 19995/96 | 1996/97 | 1997/98 | 1998/99 | 1999/00
--- | --- | --- | --- | --- | ---
Horvátország | 121 | 141 | 98 | 52 | 52
Szlovénia | 5 | 0 | 5 | 2 | 9
Bosznia-Hercegovina | 44 | 28 | 16 | 29 | 52
(Kis-) Jugoszlávia | 376 | 339 | 308 | 295 | 395
Románia | 621 | 582 | 572 | 648 | 813
Szlovákia | 33 | 27 | 41 | 48 | 60
Ukrajna | 273 | 268 | 305 | 358 | 393
Egyéb | 880 | 1080 | 1554 | 1796 | 2056
Összesen | 2353 | 2465 | 2899 | 3228 | 3830

Forrás: Vámos, 2002b

9.10. táblázat
Külföldi tanulók száma a középiskolákban származási országonként, 1995/96-1999/00

Származási ország | 1995/96 | 1996/97 | 1997/98 | 1998/99 | 1999/00
--- | --- | --- | --- | --- | ---
Horvátország | 51 | 53 | 44 | 52 | 63
Szlovénia | 16 | 18 | 19 | 23 | 11
Bosznia-Hercegovina | 14 | 14 | 19 | 12 | 20
Kis-Jugoszlávia | 574 | 540 | 486 | 499 | 676
Románia | 574 | 600 | 568 | 706 | 832
Szlovákia | 247 | 235 | 379 | 443 | 489
Ukrajna | 353 | 420 | 509 | 634 | 778
Egyéb | 241 | 375 | 534 | 672 | 697
Összesen | 2070 | 2255 | 2558 | 3041 | 3566

Forrás: Vámos, 2002b

9.11. táblázat
A különböző tanításszervezési módszerek elfogadottsága a lakosság körében a megkérdezett legmagasabb iskolai végzettsége szerint, 2002 (%)

Tanításszervezési módszer | Általános iskola | Szakiskola | Szakközép, technikum | Gimnázium | Felsőfok
--- | --- | --- | --- | --- | ---
Külön osztályban | 17 | 22 | 23 | 14 | 12
Osztályon belül külön csoportban | 17 | 17 | 23 | 24 | 29
Egyénhez igazítják | 22 | 29 | 35 | 41 | 43
Közös osztályban | 43 | 32 | 19 | 20 | 15
Összesen | 100 | 100 | 100 | 100 | 100

Forrás: Oktatásügyi közvélemény-kutatások, 2002
A feltett kérdés: "Az azonos életkorú gyerekek iskolai teljesítményében sokszor nagy különbségek vannak. Ön szerint mi a jobb, ha a különböző teljesítményt nyújtó gyerekek...: a tudásszintjüknek megfelelően külön osztályba kerülnek; ha közös osztályban tanulnak, de az osztályon belül külön csoportban; ha közös osztályban tanulnak, de a pedagógusok egyénhez igazítják a tanulást; ha együtt, közös osztályokban minden gyereke ugyanazt tanulja és ugyanúgy."

9.12. táblázat
A cigány és a fogyatékos tanulók esélyegyenlőségének fontossága a lakosság körében, 2002 (az egyes válaszlehetőségekre adott értékek átlaga)

Állítások | Cigány tanulók | Fogyatékos tanulók
--- | --- | ---
Meg kell akadályozni a cigányok/fogyatékosok, sérültek leszakadását/elszakadását a társadalomtól, esélyegyenlőséget kell biztosítani számukra. | 3,55 | 4,50
Az államnak kiemelt támogatást kell biztosítania a cigány tanulók/a fogyatékos és sérült tanulók leszakadását megakadályozó programokra. | 3,05 | 4,51
Megfelelő pedagógiai módszerekkel és speciálisan felkészített tanárok segítségével a cigány tanulók/fogyatékos sérült gyerekek jó eredményeket érhetnek el az iskolában. | 3,66 | 4,51

Forrás: Oktatásügyi közvélemény-kutatások, 2002
A feltett kérdés: "Kérem, mondja meg, mennyire ért egyet a következő állításokkal. Kérem, ismét osztályozzon 1-5-ig. Az 1-es jelentse azt, hogy egyáltalán nem ért egyet, az 5-ös pedig azt, hogy teljes mértékben egyetért!"

9.13. táblázat
Az általános iskolai oktatás optimális módja a cigány és a fogyatékos tanulók esetében a közvélemény szerint, 2002

Az oktatás optimális módja | Cigány tanulók | Fogyatékos tanulók
--- | --- | ---
Külön iskolákban kellene megoldani | 19 | 54
Együtt, egy iskolában a magyar nemzetiségű gyerekekkel/a nem fogyatékos gyerekekkel, de külön foglalkozások formájában | 33 | 27
Közösen, a magyar nemzetiségű gyerekeket is oktatva a nemzetiségi tárgyra/a nem fogyatékos gyerekekkel | 41 | 15
Nem tudja | 7 | 5

Forrás: Oktatásügyi közvélemény-kutatások, 2002
A feltett kérdés: "Ön szerint a cigány gyerekek/fogyatékos és sérült gyerekek általános iskolai oktatását..."

9.14. táblázat
A szülők és a pedagógusok véleménye arról, hogyan kellene a cigány gyerekek általános iskolai oktatását megoldani, 2002 (%)

Vélemény | Szülő | Pedagógus
--- | --- | ---
Külön iskolában kellene megoldani | 14,4 | 6,7
Együtt, egy iskolában a nem cigány gyerekekkel, de külön osztályban | 12,7 | 7,6
Egy közös osztályban a nem cigány gyerekekkel, de külön figyelni kell rájuk | 41,7 | 65,3
Közös osztályban, és nem is kell rájuk külön figyelni | 16,4 | 6,0
Nem tudja | 14,9 | 14,5
Összesen | 100,0 | 100,0
N | 2009 | 449

Forrás: Esélyegyenlőség-vizsgálat, 2003
A feltett kérdés: "Véleménye szerint a cigány gyerekek általános iskolai oktatását hogyan kellene megoldani?"

9.15. táblázat
A PHARE-program által támogatott programok és fejlesztések, amelyek a halmozottan hátrányos helyzetű - elsősorban roma fiatalok - társadalmi beilleszkedését segítik

Problémák | Célkitűzések | Támogatható tevékenységek
--- | --- | ---
I/1. Speciális dajkaképző programok kidolgozása, továbbfejlesztése, megvalósítása
- A roma gyerekek alacsony óvodai részvétele - A roma óvodapedagógusok és dajkák hiánya - A roma gyerekekkel való differenciált foglalkozások hiánya - A nevelés alacsony hatásfoka - Eltérés az intézmény és roma családok érték- és normarendszere között | - A tolerancia fejlesztése: eltérő családi környezetből származó gyerekek közötti különbséget elfogadó magatartásformák kialakítása - A roma kultúra elemeinek megjelenítése a napi óvodai tevékenységekben - A nyelvi hátrányok csökkentése - A család és óvoda közötti kapcsolattartás területén jelentkező problémák kezelése - Az egészséges életmóddal kapcsolatos tudnivalók, szokások átadása | - Dajka szakképzési programok kialakítása, indítása - A helyi adottságokat is figyelembe vevő önismereti, személyiségfejlesztő elemeket tartalmazó programok kidolgozása, indítása - Gyakorlati képzés szervezése olyan intézményekben, amelyek sikeresek a diszkriminációmentes együttnevelés terén
I/2. Pedagógusképző és -továbbképző programok kidolgozása, továbbfejlesztése és adaptálása
- A megfelelő pedagógiai szemlélet hiánya - A pedagógusok nincsenek birtokában a hátránykompenzáció pedagógiai eszköztárának - A felzárkóztatással, tehetséggondozással kapcsolatos képzési tematikák volumene nem megfelelő | - A diszkriminációmentes oktatás és nevelés helyi szintű gyakorlatának kialakítása - A lemorzsolódást, iskolai kudarc megelőzését szolgáló pedagógus alapképzési és továbbképzési programok fejlesztése - A hátránykompenzációval, tehetséggondozással kapcsolatos pedagógiai-módszertani tudás erősítése az alapképzésben | - Akkreditált pedagógusképző és -továbbképző programok kidolgozása és indítása - Képzéshez szükséges tankönyvek, taneszközök, módszertani segédanyagok fejlesztése - Képzők képzése - Partnerségi kapcsolatok kialakítása
I/3. Általános iskolai és óvodai pedagógiai programok továbbfejlesztése és megvalósítása
- Nagy arányú lemorzsolódás - A tanulók alacsony motivációja - Eltérés az intézmény és a roma családok érték- és normarendszere között - A megfelelő pedagógiai programok és módszerek hiánya - A roma tanulók szegregálása | - Annak elősegítése, hogy a roma gyerekek elvégezzék alapfokú tanulmányaikat - Másutt is alkalmazható modellprogramok, szolgáltatási csomagok létrehozása - Az oktatási-nevelési intézmény és a szülők közötti kapcsolatok fejlesztése - A pedagógusok felkészítése a hátrányos helyzetből fakadó problémák kezelésére | - Óvodai nevelési programok/általános iskolai helyi tantervek, pedagógiai programok átvétele és megvalósítása - Alternatív pedagógiai módszerek átvétele - Pedagógiai segédeszközök létrehozása - Pályaválasztást megkönnyítő fejlesztő programok kidolgozása - Konzorciumok egészére kiterjedő oktatásfejlesztési tervek és programok kidolgozása, megvalósítása
I/3. A) Általános iskolák és óvodák higiéniai felszereltségének javítása
- Higiéniai felszereltség alacsony foka | - Higiéniai, szexuális nevelés elősegítése | - Új iskolai tisztálkodó helyiségek, vizesblokkok kialakítása, a meglévők korszerűsítése
I/3. B) Iskolabusz-program kis-, illetve szórványtelepülések iskolái számára
- A hátrányos helyzetű térségekben a közlekedési infrastruktúra alacsony szintje - A neveléshez-oktatáshoz való hozzáférés nem biztosított | - Távoli településeken élő gyermekek mindennapi iskolába járásának megkönnyítése - A tanítási időn kívüli tevékenységek ösztönzése - A szülők-gyermekek-pedagógusok közötti kapcsolattartás elősegítése | - 14 db iskolabusz beszerzése
II/1. Iskolai rendszerű speciális felzárkóztató és szakképesítő programok kidolgozása, továbbfejlesztése és megvalósítása
- Az iskolai kudarc megelőzését szolgáló pedagógiai-módszertani tudás, helyi gyakorlat hiánya - A felzárkóztatás, a pálya- és szakmai orientáció megfelelő helyi gyakorlatainak hiánya - A roma diákok körében magas lemorzsolódási arány - Magas a képesítés nélkül munkaerőpiacra kilépők aránya a roma fiatalok körében | - A lemorzsolódás csökkentése - A roma fiatalok számára az első szakképesítés megszerzésének támogatása - Modul rendszerű szakképzési programok bevezetése - Szakmai és közismereti pedagógusképzés rendszerének fejlesztése | - Tananyag- és programfejlesztés - Képzési és felzárkóztató programok kidolgozása, továbbfejlesztése - Pályaorientációs tevékenység fejlesztése - Felzárkóztató programokhoz kapcsolódó tevékenységek kidolgozása - Pszichoszociális szolgáltatások - Célcsoport utógondozása, nyomon követése - Tanártovábbképzés, roma pedagógusok képzése - Hazai és külföldi tanulmányutak szervezése
II/2. Iskolarendszeren kívüli képzések, képzési-foglalkoztatási programok kidolgozása, továbbfejlesztése és megvalósítása
- A magas munkanélküliségi arány, a rendszeres jövedelem alacsony szintje a roma népesség körében - A felzárkóztatás, a pálya- és szakmai orientáció megfelelő helyi gyakorlatainak hiánya - Magas a képesítés nélkül munkaerőpiacra kilépők aránya a roma fiatalok körében | - A foglalkoztathatóság elősegítése - A munkaerő-piaci (re)integráció elősegítése - Az iskolarendszeren kívüli, modulrendszerű, OKJ-s képzést, pályaorientációt, felzárkóztatást, nyomon követést elősegítő programok kidolgozása | - Tananyag- és programfejlesztés - Képzési és felzárkóztató programok kidolgozása - Pályaorientációs és felzárkóztató programok kidolgozása - Pszichoszociális szolgáltatások biztosítása - A programból kilépett fiatalok életútjának nyomon követése, utógondozása - Tanártovábbképzés, roma pedagógusok továbbképzése
III/1. Kollégium kialakítása roma fiatalok számára Szolnokon és Ózdon
- A cigány származású gyermekek alacsony száma a középiskolákban - Megfelelő tanulást támogató környezet hiánya a családban | - Roma fiatalok nagyobb számban történő beiskolázása és társadalmi beilleszkedésük elősegítése | - Roma tehetséggondozó kollégiumok felújítása és bővítése
III/2. Középiskolai tehetséggondozó, felsőfokú szakképzési, valamint felsőfokú tanulmányokat előkészítő és támogató programok kidolgozása, továbbfejlesztése és megvalósítása
- A roma fiatalok alacsony részvételi aránya a közép- és felsőoktatásban | - Középiskolai tanulmányok támogatása: roma tanulók eredményes középiskolai tanulmányait elősegítő speciális támogató rendszerek kialakítása - Előkészítés a felsőoktatásra: tehetséggondozó középiskolák és középiskolai kollégiumok megszervezése meglévő intézményekben - Támogatás a felsőfokú tanulmányok idején - Új felsőfokú szakképzési programok indítása | - Felzárkóztató és tehetséggondozó programok kidolgozása, bevezetése, alkalmazása - Tehetséggondozó roma kollégium alapítása - A roma családok és az oktatási intézmény közötti kapcsolattartás előmozdítása - Egyetemi, főiskolai előkészítő programok kidolgozása - Felsőoktatási, szakkollégiumi rendszerbe való bejutás támogatása - Ösztöndíj- és szociális támogatási rendszer kiépítése - A hallgatók előrehaladásának nyomon követése - A potenciális munkáltatókkal való kapcsolatok kialakítása - A roma fiatalok megfelelő szaktudáshoz és piacképes képzettséghez juttatása

Forrás: Pályázati csomag, OM PHARE Iroda

Kezdőlap |  | A lap tetejére