Globalizáció füzetek 2.

Nemzetek feletti vállalatok 
a globalizáció korában

Miért nem szeretik a “zöldek” a nemzetek feletti vállalatokat?

írta és szerkesztette: Fidrich Róbert

TARTALOM

Bevezetés
1. A nemzetek feletti vállalatok és a globalizáció
2. A nemzetek feletti vállalatok és a környezet
3. Nemzetek feletti vállalatok Magyarországon
4. Mit tehetünk a nemzetekfeletti vállalatok uralta globális világban?
Függelékek 
A világ 100 legnagyobb cége közül hazánkban jelen lévő vállalatok
A 100 legnagyobb gazdaság 1999-ben (országok és cégek)
A 200 legnagyobb vállalat 1999-ben
Irodalomjegyzék

Kiadványunk az Ökotárs Alapítvány és a Környezetvédelmi 
Alap Célelőirányzat (KAC) támogatásával készült

Felelős kiadó: Magyar Természetvédők Szövetsége, 1450 Budapest, Pf. 123.
© MTVSZ, 2002

“Ez volt a kor, amidőn a gyárakkal teletűzdelt, üzletektől 
felpüffedt, gazdag országok új hitet fedeztek fel, az 
emberiség tíz- és tízezer éves küzdelmeihez méltó terv 
született: egyetlenegy irdatlan mamutvállalat legyen a világ!”

 (René-Victor Pilhes: Rontás, Magvető, 1979.)

Bevezetés
A harmadik évezred küszöbén az emberiség korábban nem várt folyamatokkal néz szembe. Összement a világ: meghódítottuk a világűrt, az ipari civilizáció termékei ma már minden földrész legeldugottabb részébe eljutottak, a kommunikációs eszközök segítségével már bárhol utolérhetőek vagyunk, ugyanakkor jelenlétünk nyoma is mindenhol felfedezhető - elszennyezzük a bolygót, a légkört, talajt, a folyókat, tavakat, tengereket. Tevékenységünk hatása már a földi időjárási rendszereket is veszélyezteti: az ezredfordulóra nyilvánvalóvá vált az éghajlatváltozás ténye. E folyamat, a globalizáció következményei egyre nyilvánvalóbbá válnak. 
Ebben a kiadványban, amely a Globalizáció füzetek második része, a gazdasági globalizáció fő motorjának, de még inkább haszonélvezőinek számító nemzetek feletti (transznacionális, multinacionális) vállalatok tevékenységeivel ismerkedünk meg. A vállalatokéval, akiknek jelentős szerepe van a fenti folyamatok előidézésében. A téma iránt érdeklődőknek ajánljuk, hogy e sorozat első kiadványát, a Környezet és globalizáció c. füzetet is olvassák el.

1. A nemzetek feletti vállalatok és a globalizáció
A gazdasági globalizáció fő haszonélvezői, támogatói a nemzetek feletti vállalatok. Az ezredfordulóra jelentős hatalomra tettek szert. A külföldi működőtőke beruházások, vállalat összevonások következtében a hatalom egyre jobban, egyre kevesebb cég kezében összpontosul. Gazdasági hatalmuk mellett érdekvédelmi szervezeteiken, fizetett lobbistáikon keresztül képesek egy-egy ország kormányának, sőt nagy nemzetközi intézmények (Világbank, Nemzetközi Valutaalap, Kereskedelmi Világszervezet, Európai Unió) politikájának alakulását, valamint a nemzetközi egyezmények sorsának alakulását is befolyásolni (ld. kiotói, hágai klímatárgyalások).
A nemzetek feletti vállalatok hatalmával viszont korántsem párosul az ehhez szükséges felelősség felvállalása. Sőt, igyekeznek kibújni mindenféle jogi felelősség alól, tevékenységüket nagyon gyakran kíséri környezetszennyezés, emberi jogok megsértése. Több multinacionális vállalat esetében felmerül, hogy gyáraikban gyermekeket, vagy nőket foglalkoztatnak napi 12-16 órában, hétvégén, embertelen, rabszolgasorsot idéző körülmények között. Némelyek esetében korrupció, szakszervezet-ellenesség vádját is felemlítik.
A nemzetek feletti vállalatok a globalizáció nyújtotta lehetőségeket kihasználva előszeretettel helyezik ki termelésüket olyan országokba, ahol alacsonyabb szintű környezetvédelmi, munkajogi szabályozások vannak, sőt, ha egyes országok ilyen jellegű intézkedéseket kívánnak hozni, gyakran zsarolják a kormányokat, hogy amennyiben a termelési feltételek számukra kedvezőtlenül alakulnak, kiviszik a gyáraikat az országból. 
A nemzetek feletti cégek gyakran kiharcolják, hogy a kormányoktól adókedvezményeket kapjanak. Így a befektetések következtében hatalmas nyereségre tesznek szert, amelyet aztán az esetek legtöbbjében egy külföldi adóparadicsomba menekítenek ki. A világ 200 legnagyobb vállalata között szereplő 82 cég közül 44 az Egyesült Államokban általános 35%-nál kevesebb adót fizetett 1996 és 1998 között. Hét cég pedig negatív adót fizetett, vagyis több kedvezményt, támogatást kaptak mint amennyi adót kellett fizetniük. Ezen cégek között szerepel a Texaco, Chevron, PepsiCo, Enron, Worldcom, McKesson és a világ legnagyobb vállalata, a General Motors. Egyes források szerint Rupert Murdoch médiabirodalma Nagy Britanniában 1999-ig tizenkét éven keresztül nem fizetett társasági adót.
•	A világ 100 legnagyobb gazdaságából 51 nemzetek feletti vállalat.
•	A nemzetközi kereskedelem 70%-a 500 multinacionális vállalat kezében van
•	A 200 legnagyobb vállalat éves bevétele 18-szor nagyobb mint a világ népességének 24%-át kitevő legszegényebb 1,2 milliárd ember összesített éves jövedelme.
•	1983 és 1999 között a 200 legnagyobb cég nyeresége 364,2%-kal nőtt, miközben az általuk foglalkoztatott emberek száma csupán 14,4%-kal. 
•	A 90-es évek elején 37 000 nemzetek feletti vállalat létezett, 170 000 tengerentúli leányvállalattal. A 200 legnagyobb cég közül 172-nek (86%) a központja összesen 5 országban (USA, Japán, Franciaország, Németország, Nagy-Britannia) van.
A nemzetekfeletti vállalatok kialakulása
Az első gazdasági társaságok, az 1600-as években kaptak működési engedélyt a brit birodalomban. A társaságalapítás koncepciója eredetileg közhasznú szervezetek - egyházak, kórházak, iskolák, egyetemek, klubok stb. - létrehozására vonatkozott. Ezek non-profit társaságok voltak, céljuk a közjó szolgálata. A társaságok alapszabályát a brit Korona vagy a kormány fogalmazta meg, illetve fogadta el. A társaságok számára profit, haszon termelése törvénytelennek számított.
A XVII. század elején, amikor a gyarmati terjeszkedés pénzügyi igényei túl gyorsan nőttek, nonprofit társaságokat hoztak létre, hogy segítsék a gyarmatokkal való kereskedelmet. Mivel a gyarmatokkal való kereskedelem sok kockázattal járt, ezért az uralkodó - ösztönző célzattal - úgy határozott hogy a befektetők legfeljebb a saját befektetésük erejéig felelősek, azaz, a befektetésüket elveszíthetik, de az azon felüli veszteségeket már nem ők viselik (korlátolt felelősség).
Ezek a kereskedelmi társulások aztán - a szabályokat megszegve - elkezdtek a maguk hasznára kereskedni. Az ellenőrzés és a számonkérés hiánya miatt egyre több társaság követte a példájukat. 
Egy 1720-as gazdasági válság (South Sea Buble Crisis) után a gazdasági társaságok száma jelentősen csökkent. A tőzsdeválság után a brit kormány államosított sok társaságot, valamint egy 1720-ban hozott törvényben betiltották a gazdasági társaságokat, és a spekulatív részvénykereskedelmet.
A második hullámban, az 1700-as évek végén a brit parlament törvénnyel hozott létre társaságokat csatornák, vízművek, majd később vasutak építésére. Ezeket az úgynevezett “törvényes társaságokat” (Statutory Corporations) szorosan ellenőrizte az állam, és az általános üzleti tevékenységek nem társasági keretek között zajlottak. 
A társaságok fejlődésének harmadik hulláma a részvénytársaságokról szóló 1844-es törvénnyel indult Nagy Britanniában. A törvény lehetővé tette gazdasági társaságok egyszerű bejegyzéssel való alapítását. Azóta hívják angolul “bejegyzett társaságnak” (Registered Corporation) a gazdasági társaságokat. A bejegyzett társaságok aztán száz éven át folyatattak harcot, sokszor törvénytelen eszközök használatával, hogy megszabaduljanak a rájuk vonatkozó maradék állami és bírósági ellenőrzés alól. 
Időközben a világ más részein is sorra alakultak gazdasági társaságok. Az Egyesült Államokban 1800-ban már 200 társaság működött. E cégek akkoriban még nem vehettek részt politikai döntésekben, nem vehették meg egy másik cég részvényeit. 
A gazdasági társaságok befektetőit megillető korlátolt felelősség már eleve aláásta a magánjog egyik alapelvét, a személyes felelősséget. Tovább erősítette a cégek hatalmát, amikor újabb jogokat szereztek. 1886-ban egy vasúti nyomvonal miatt a Santa Clara község és a Southern Pacific Railroad vasúti társaság között kirobbant vitában a Legfelsőbb Bíróság először döntött úgy, hogy a magáncégek “természetes személyek”, és az emberi lény összes joga és kiváltsága illeti őket. Ez a döntés indította el a cégek 100 éves menetelését a globális hatalom felé.
A XIX. század közepére a gazdasági társaságok az Egyesült Államok gazdaságának nélkülözhetetlen elemévé váltak. Ekkortól további jogokat és kiváltságokat követeltek, és kaptak. Új, “szabad társulási törvények” születtek, melyek megengedték a társaságoknak, hogy bármilyen üzlettel foglalkozzanak. A cégeknek már nem kellett a közjóért tevékenykedniük, viszont továbbra is élvezhették a korlátolt felelősség előnyeit, melyet a közösségi szolgálat nevében szereztek. Az amerikai polgárháború idején kihasználták a kaotikus állapotokat, bírókat, törvényeket és elnököket is “megvásárolhattak”. Kiegészítéseket kényszeríttettek ki azokhoz a törvényekhez, melyek korlátozták a profitjukat. Nagyon erős politikai befolyásuk volt, a civil társadalom nem tudott lépést tartani velük.
A társaságok gyakorlatilag most már saját élettel és “öntudattal” rendelkeztek, s az emberekkel egyenlő bánásmódot követelhettek és kaptak a bíróságokon. Ezáltal viszont jóval nagyobb lett a hatalmuk, mint az embereknek, hiszen hatalmas pénzügyi forrásaik miatt sokkal erőteljesebben védhették meg a jogaikat és szabadságukat, mint bármely egyén. Gyakorlatilag a gazdasági társaság szabadabb lett bármely polgárnál.
Az 1930-as években az Egyesült Államok lakosságának már több mint 80%-át a gazdasági társaságok alkalmazták. A második világháború után egyre jellemzőbb lett a cégek megerősödése. Átalakulások, cégegyesülések során egyre nagyobb és nagyobb és komplexebb vállalati struktúrák alakultak ki az erőforrás-kitermelés, a termelés, az elosztás és a marketing területén. Egyre több cég terjesztette ki tevékenységét más országokra. A cégek növekedésével egyre több multinacionális vállalat jött létre, majd a hatalom és a tőke további koncentrációjával, a világkereskedelem erősödésével létrejöttek a globális, nemzetek feletti vállalatok is. Ez a folyamat különösen megerősödött az 1990-es években.
A következő tényezők tették lehetővé a nagyvállalatok ilyen mértékű kiterjeszkedését:
-	az egész világpiachoz való hozzáférés a szocialista gazdaságok összeomlása révén,
-	a harmadik világ és a volt szocialista országok piacainak megnyitása a Világbank és a Valutaalap által rájuk kényszerített szerkezetátalakítási programokon keresztül,
-	a hatalmas adósságok visszafizetésének érdekében export orientált gazdaságra átállás, s ehhez külföldi működőtőke bevonásának igénye, 
-	a 70-es évektől uralkodóvá vált neoliberális gazdaságpolitika szellemében a szabadkereskedelem útjában álló korlátozó intézkedések (vámok, kereskedelmi kvóták stb.) eltörlése az OECD, GATT és WTO egyezményei keretében,
-	a hagyományosan állami tulajdonban lévő területek (áramellátás, vasutak, posta, bank, biztosítás, távközlés) magánkézbe adása,
-	a szakszervezetek és az általuk kivívott jóléti állam visszaszorítása a fejlett országokban, 
-	a hírközlés fejlődése, amely gombnyomásra lehetővé teszi dollármilliók mozgatását. (1986-ban naponta 290 milliárd dollár mozgott a külföldi valuta-piacokon, 1990-ben már 700 milliárd.)
A világméretű versengés felerősödése erőteljes költségcsökkentési megoldásokra kényszeríti a vállalatokat, aminek legkézenfekvőbb módja a bérkiadások lefaragása, amit a kormányzatok adópolitikája idéz elő. A bérek esetében ugyanis magasabbak a vállalkozások terhei, mint a természeti erőforrások esetében.
A nagyvállalatok jelenlegi fő mozgásiránya: egyre többet és többet termelni egyre kevesebb munkaerővel. Az elmúlt évtizedben az 500 legnagyobb vállalatnál évente 400 ezer állás szűnt meg. A ma leggyorsabban fejlődő területek - a biotechnológia és az informatika - nagyon kevés munkaerőt igényelnek. 
Szűkülő világunkban a vállalati növekedés leghatékonyabb eszköze nem az új beruházások létesítése, hanem a piaci részesedés bővítése a kisebb vetélytársak felvásárlása és a vállalatok összeolvadása révén. 
A folyamat következtében a repülési, elektronikai és informatikai ipar gyakorlatilag 5, a gyorsétkeztetés 2, az üdítőital- és dohányipar pedig lényegében véve 5 óriásvállalat ellenőrzése alatt áll. A vállalat-összeolvadások jellemző példája volt a Novartis keletkezése 1996-ban a Sandoz és a Ciba-Geigy összeolvadásával, a világ második legnagyobb gyógyszeripari cégét hozva így létre*. A “házasságot” a hatékonyság és a költségcsökkentés jelszavával azonnal jelentős munkaerő-elbocsátások követték. Ez az összeolvadások jellemző kísérőjelensége, miközben a kormányok által adott támogatások és előnyök formájában a költségeket a globalizáció áldozatai fizetik meg. 

1. ábra: az autóipari cégek összpontosulása néhány vállalat kezében
Néhány jellemző az óriásvállalatok működésének kötelező szabályai közül:
A haszon kényszere: A haszon minden vállalati elhatározás mozgatórugója. Fontosabb, mint a közösség jóléte, a dolgozók egészsége, az emberek egészsége, a béke, a környezet megőrzése vagy a nemzet biztonsága. Egyes cégek még a szülőországukban “ellenségnek” számító országokkal - például Líbiával, Iránnal, Kubával - való kereskedésnek is meglelik a módját. 
A növekedési kényszer: az óriásvállalatok élete a növekedésen múlik. Ez a beruházókkal való kapcsolatuktól, a tőzsdétől, a bankok és a közönség érzékenységétől függ. A növekedés érdekében a vállalatok a világ eldugott sarkaiban fölkutatják a ritka forrásokat és a föld néhány megmaradt ősi helyét föláldozzák a termelés érdekében. A forrásokban gazdag területek lakosainak föl kell adni hagyományos életmódjukat. 
Vetélkedés és agresszió - A vállalatokon belül nagyon fontos szerepe van az alkalmazottak és vezetők közötti együttműködésnek. Ugyanakkor a vállalaton belül mindenki rákényszerül arra is, hogy a másik alkalmazottal versenyezzen. A vállalati karrier érdekében rákényszerülnek minden kínálkozó alkalom megragadására mind a vállalaton belül a munkatársakkal szembeni agresszív nyomulásra, mind a vetélytárs cégek kiszorítására.
Erkölcs nélküliség (amoralitás). A vállalatok döntéshozóinak személytelennek kell lenniük, nem lehetnek érzéseik, erkölcseik vagy önzetlen céljaik, ezért a közösségi célokkal vagy a környezeti egészséggel ellentétes elhatározásaik nem ébresztenek bennük lelkifurdalást. A vállalati vezetők díjazzák a “tárgyilagos” döntéshozatalhoz szükséges érzelemmentességet. 
A vállalatok ugyanakkor igyekeznek leplezni erkölcs-nélküliségüket és önzetlennek mutatni magukat. Újabban az amerikai ipar arra irányuló erőfeszítéseket tesz, hogy saját magát jó színben tüntesse fel: látszólag aggódnak a környezet tisztaságáért, támogatják a művészetet és a kábítószer-ellenes programokat. Ezekkel a látszat jótékonysági tevékenységekkel azt próbálják kimutatni a társadalom iránt érzett felelősségtudatukat, miközben egyáltalán nem vállalják fel a tevékenységük szociális, környezeti és egyéb következményeit. 
Mennyiségi szemlélet: A társaságok számára fontos, hogy a szubjektív információt objektív formába alakítsák, számokká változtassák. Ezért kizárnak a döntési folyamatból mindent, amit nem alakítható számokká. Például az erdők szubjektív vagy spirituális vonatkozásait nem lehet számokká alakítani, tehát nem lehet beilleszteni a vállalatok egyenleteibe. Az erdők szerintük csupán még “lábon álló deszkák”. 
Időn kívüliség: A gazdasági társaságok időn és téren kívüliek: csak papíron létező törvényes teremtmények. Nem pusztulnak el természetes halállal; túlélik teremtőiket. Nincs helyi kötődésük az alkalmazottak vagy a szomszédok felé. Egy gazdasági társaság nem rendelkezik erkölccsel, nincsenek kötelezettségei, nincs fizikai megtestesülése (a gyár az, ami fizikai egység, nem a vállalat). Egy vállalat minden tevékenységét egyetlen zavaró körülmény első jelére - pl. az alkalmazottak követeléseire, az adók fölemelésére, vagy megszorító környezeti szabályozásra - áthelyezi máshová. 
Harcban a Természettel: A vállalati emberek személyükben szerethetik esetleg a természetet, de maguk a vállalatok belső működési törvénye, hogy beleavatkozzanak a természetbe, megváltoztassák és átalakítsák azt. Az árucikkeket előállító cégek haszna abból ered, hogy a nyersanyagokat átalakítják eladható dolgokká. A földben levő fémekből gépkocsit készítenek, a fákból deszkát, házat, bútort és papírárut. Az olajból energia lesz. Minden termékben benne van egy kis darab új alakra hozott természet. Minden gyártási eljárás a természet megváltoztatásával jár együtt. Ha a bolygó egyik részén fölhasználták a forrásokat, a vállalatok máshová költöznek. 
Ez a természetátalakítás minden olyan társadalomra jellemző, ahol kialakult a termelés. Azonban ma a folyamat fölgyorsult, mivel a vállalatoknak növekedniük kell, egyre gyorsabb ütemben kimerítve a forrásokat és földolgozva azokat. Eközben azonban a fogyasztás is felgyorsult - a vállalatok alapvető érdeke meggyőzni az embereket, hogy az árucikkek az anyagi megelégedettség forrásai. Az önellátásból adódó elégedettség ugyanis - belső elégedettség, a természeti elkötelezettség vagy a meggazdagodási vágy hiánya - veszélyezteti vállalatok céljait. Így hát végül a vállalatok pusztítják a természet.
Mindent egyformává változtatás (homogenizáció): Az amerikai retorika szerint az árutermelő társadalom nagyobb választási lehetőségeket és sokféleséget ad, mint a többi társadalom. A “választék” azonban nem jelent többet, mint hogy különféle nevekkel azonos termékeket kapunk. A vállalatok abban érdekeltek, hogy mindannyian azonos módon éljünk, ugyanabban a megvásárolt dologban leljük az örömünket, egy olyan világban, amelyben minden család elszigetelten él a családi otthonában és ugyanolyan eszközei vannak, mint a szomszéd családoknak. 

2. A nemzetek feletti vállalatok és a környezet
A környezet károsításában fő szerepet játszanak a nemzetekfeletti vállalatok: 
-	ők bocsátják ki az ipari eredetű üvegházgázok több mint felét (BPAmoco, ExxonMobil, Shell)
-	teljesen az ő kezükben van az ózonkárosító freonok előállítása és hasznosítása; (ICI, DuPont)
-	a bányászatban is a nemzetekfeletti cégek a fő kulcsszereplők (6 vállalat ellenőrzi a világ alumínium-kitermelésének 63%-át;). A bányászati tevékenységek rengeteg problémával járnak: helyi lakosok kitelepítése, élőhelyek elpusztítása, folyószennyezés (Rio Tinto Zink, Newmont, Esmeralda)
-	a mezőgazdaságban ők ellenőrzik a kivitelre szánt termények termőterületének 80%-át; 20 vállalat ellenőrzi a növényvédőszer-eladások 90%-át;
-	ők felelősek elsősorban a környezetkárosító technológiák és termékek átadásáért: pl. az 1980-as évek végén az EÁ növényvédőszer-kivitelének 25%-át otthon már betiltott termékek alkották;
-	reklámjaikkal pazarló és fenntarthatatlan életmódra serkentenek.
Néhány multinacionális cég, amely valamilyen szempontból kivívta a környezetvédő szervezetek figyelmét:
DuPont
A DuPont vezető szerepet játszott az ózonréteg pusztításában, az Egyesült Államok egyik legnagyobb veszélyeshulladék-termelője és az ólomtartalmú benzinadalékok egyik utolsó előállítója volt (egész 1991-ig). A DuPont találta ki a freonokat, és állította elő ezek világtermelésének 25%-át. A cég növényvédő szereket is gyárt, és Floridában eddig már több, mint 500 millió dollár kártérítést kellett fizetnie a Benlate nevű szer által a talajban és a termésben okozott károk miatt. 
A DuPont 1991-ben 120 ezer tonna veszélyes hulladékot termelt az EÁ-ban - az EPA szerint többet, mint bármely más vállalat. 1991 márciusában a DuPont Quimica Flour nevű mexikói gyára körül annyira elszennyeződött a környezet, hogy a kormány 30 ezer család kitelepítését rendelte el. 
Union Carbide
A századvég egyik legnagyobb környezetvédelmi katasztrófája a Union Carbide bhopali vegyipari gyárában történt: 1984. decemberében amikor a gyárból kiszabadult a mérgező metilizocianát, az első héten hatezer ember halt meg. Azóta 16 ezerre emelkedett a halálos áldozatok száma, és több százezerre tehető azok száma, akik valamiféle egészségkárosodást szenvedtek. A mérgezettek között följegyeztek vese, lép és májkárosodást, a női szaporodási szervekét. Csökkent a mérgezettek immunválasza, könnyebben betegszenek meg például tbc-ben. Mutációk jelentkeztek a mérgezettek gyerekeinél. A biztonsági rendszer nem volt megfelelő, s ezt tudták a gyár vezetői is. 
A vállalat elnöke, Warren M. Ander először annyira kiborult, hogy azt mondta, egész életét azzal fogja tölteni, hogy cég által okozott gondokat helyrehozza, hogy megjavuljon. Később a Business Week idézete szerint már azt mondta, hogy akkor túlreagálta a helyzetet, és azóta felkészült a vállalat vezetésére, és harcolni fog, hogy a vállalatnak ne kelljen az okozott károkat és a helyreállítási költségeket kifizetnie. 
Mitsubishi:
A vállalatcsoportot komoly felelősség terheli a világ esőerdőinek eltűnése kapcsán. Mára a társaság a világ legnagyobb fakitermelőjévé nőtte ki magát. 
Kivágják a fákat a Fülöp-szigeteken, Malaysiában, Indonéziában, Pápua Új Guineában és valószínű az érdekeltségük a burmai, thaiföldi, vietnami, kambodzsai, laoszi fakitermelésekben. Tevékenyek Dél-Amerikában: Brazíliában, Bolíviában és Chilében, valamint Szibériában. Kanadában mindenütt jelen vannak: ott a sarkvidéki őserdőket irtják. A Mitsubishi cég vádolható törvénytelen fakitermelés, a szennyezési határértékek megsértése, adócsalás, stb. miatt.
A társaság radioaktív anyagokkal szennyezte Malajziát (ritkaföldfémek termelése során keletkezett hulladék helytelen tárolása révén), 14 atomerőművet épített Japánban és továbbiakat Kínában és Indonéziában. 
Ezek után egyre több helyen tiltakoznak a szervezetek a vállalat tevékenysége ellen, bojkottálják áruik megvásárlását (elsősorban a gépkocsikét).
ExxonMobil:
A vállalat a két olajipari óriás, az Exxon és a Mobil egyesülésével jött létre 1999-ben. Főleg az Exxonnak van rossz híre a zöld szervezetek között, de az is köztudomású, hogy a kiotói éghajlatváltozási keretegyezmény legfőbb ellenzője az Exxon és a Mobil volt. 
1989. március 24-én Alaszka partjainál zátonyra futott az Exxon Valdez tankhajó, s a kiömlött 11 millió hordó nyersolaj ökológiai katasztrófát okozott. Az olajszennyezéstől tömegével elhullott állatok képe bejárta a világsajtót. Becslések szerint mintegy 100-300 ezer madár lehetett az áldozata a katasztrófának. Több mint ezer fokozottan védett rozmár is elpusztult a beleset következtében. A partvidék több mint 1400 km hosszan szennyeződött.
1998-ban az Egyesült Államok igazságügy-minisztériuma a Tiszta Levegő törvény 200 alkalommal történő megsértésével vádolta meg az Exxont. A Citizens for a Better Environment szervezet több tízezer ivóvízforrás elszennyezése miatt okolta az Exxont. 1998 januárjában több mint 40 ezer hordó olaj ömlött ki a Mobil olajvezetékéből Nigéria partjainál. 
Az ExxonMobil vezette konzorcium kezdte el építeni a Csád-Kamerun Kőolajvezetéket. A beruházás jelentős tiltakozást váltott ki a társadalmi szervezetek körében. A tervek szerint egy 650 km hosszú kőolajvezeték épül Csádból a Guineai-öbölig. Kameruni parti esőerdőkön, fontos folyórendszereken vezetne keresztül. A környezetvédő szervezetek az erdőirtás, folyószennyezés miatt aggódnak. A Világbank is elismeri, hogy a beruházás a térségben az olajipari fejlesztések erősödéséhez valamint az üvegház gázok hosszú távú felhalmozódásához vezet, az egész bolygó környezeti állapotát veszélyeztetve. Nagy a valószínűsége, hogy a csádi polgárok semmit sem fognak élvezni a Világbank által pénzelt befektetés előnyeiből, viszont lehetséges, hogy a csádi kormány fegyverkezésre fogja költeni az olajbevételeket.
Shell:
A cég elsősorban a Nigériában elkövetett bűnei miatt vívta ki a civil szervezetek ellenszenvét. A 90-es évek közepén az ogoni törzs tagjai tiltakoztak a földjükön keresztül vezetett olajvezetékek miatt, amely elfoglalta földjeiket, a szivárgó olaj pedig tönkretette a termőtalajt, a mangrove mocsarakat. A tiltakozó tömeg ellen a nigériai kormány a Shell támogatásával erőszakot vetett be, több embert meggyilkoltak, s tiltakozók szellemi vezérét, Ken-saro-Wiva költőt - a nemzetközi tiltakozás ellenére - több társával együtt kivégezték. A Shell egyik vezetője a nemrégiben ismerte be, hogy pár évvel ezelőtt kézifegyvereket vásároltak a nigériai rendőrség számára.
Éghajlatváltozás:
Az éghajlatváltozás előidézésében elsősorban a legnagyobb olajipari cégeknek, valamint a szénerőműveket üzemeltető vállalatoknak van jelentős szerepe. De emellett a közlekedés is jelentősen hozzájárul az éghajlatváltozáshoz, ezért az összes szállítással, kereskedelemmel foglalkozó cégnek komoly felelőssége van. A nemzetek feletti vállalatok az éghajlatváltozással kapcsolatban éveken keresztül tudósok sorait fizették meg, hogy olyan tanulmányokat közöljenek velünk, amely kétségbe vonja az éghajlatváltozást. 
És bár az éghajlatváltozás ténye ma már egyre inkább nyilvánvaló, a legújabb ENSZ jelentések is igazolják, hogy jelentős részben az emberi tevékenységnek köszönhető az klímaváltozás, mégis mindent elkövetnek ezek a cégek azért, hogy ne kelljen korlátozniuk széndioxid kibocsátásukat. A kiotói klímatárgyalásokon minden trükköt bevetettek, hogy különféle kiskapukon (például kibocsátás-kereskedelem) keresztül megmaradjon a lehetőségük arra, hogy tovább fűtsék az éghajlatot. Ezeknek a cégeknek jelentős befolyásuk van az Egyesült Államok tárgyaló delegációjára, s ezek után nem csoda, hogy a 2000 novemberében lezajlott hágai klímatárgyalások kudarcba fulladtak.
A 2000. évi amerikai elnökválasztási kampány során George W. Bush legfőbb támogatói között voltak a legnagyobb olajvállalatok, az Exxon Mobil, a Chevron Texaco és a BP Amoco. Mivel e cégeknek nem érdeke a fosszilis energiahordozók felhasználásának csökkentése, ezért röviddel hivatalba lépése után az új elnök bejelentette, hogy az Egyesült Államok nem ratifikálja az éghajlatváltozásról szóló Kiotói Egyezményt. (Az egyezményben ugyanis az Egyesült Államok azt vállalta, hogy 2012-ig 7%-kal csökkenti széndioxid kibocsátását - ehhez képest az EÁ kibocsátása 1990 és 2000 között 10%-kal nőtt. 
Néhány földrész, ország ill. nagyvállalat éves széndioxid kibocsátása

	millió tonna CO2 / év	
Dél-Amerika	747,3	
Afrika	745,6	
BP Amoco	622,6	
ExxonMobil	601,4	
Nagy-Britannia	543,3	
Shell	493,7	
Közép-Amerika	477,0	
Kanada	470,8	
Olaszország	410,0	
Franciaország	362,0	
Mexikó	327,6	
Brazília	287,5	
Ausztrália	286,0	
Szaúd-Arábia	227,1	
Chevron	187,6	
Hollandia	178,8	
Törökország	160,5	
Thaiföld	155,5	
Texaco	145,7	

Forrás: Corporatewatch US
Génmanipuláció: 
Korábban szennyezésekről elhíresült vegyipari cégek újabban a biotechnológia felé fordultak.
Aventis: E német-francia cég amerikai leányvállalata körül 2000 őszén robbant ki a botrány. A mintegy tucat környezetvédő szervezetet tömörítő GE Alert hálózat nyilvánosságra hozta, hogy a Kraft Foods által forgalmazott csipszekben olyan, az Aventis által kifejlesztett génmódostott kukoricafélét (Starlink) találtak, amely - feltételezett allergiakeltő hatása miatt - emberi fogyasztásra nem engedélyezett. Később más cégek termékeiben is találtak ebből a génmanipulált kukoricafajtából. Emiatt vállalatok sora kényszerült a boltok polcairól visszavonni ezeket az élelmiszereket. Az ügy hátterében az áll, hogy amikor az Aventis eladta az amerikai gazdáknak a Starlink vetőmagot, nem tájékoztatta őket, hogy az csak állati fogyasztásra engedélyezett. Az eset kapcsán 2000. november végéig 44-en jelentették be, hogy Starlink tartalmú termék elfogyasztása után allergiás panaszokkal betegedtek meg. Ezek közül az EPA (az amerikai környezetvédelmi hivatal) által felkért szakértő bizottság megállapította, hogy 14 esetben nagyon valószínű, hogy a Starlink okozta a megbetegedéseket. Az amerikai cég most tengerentúli országokban próbál megszabadulni az amerikai piacon eladhatatlan génmanipulált kukoricától. Japánban már többször beszámoltak arról, hogy Starlinket találtak a kukorica szállítmányokban.
Monsanto: a cég elsősorban Amerikában híresült el vegyipari tevékenysége és az ahhoz kötődő szennyezések miatt. Napjainkban a génmanipuláció területén való agresszív terjeszkedése miatt vált a zöld szervezetek fő célpontjává. Egyik fő terméke a glüfozát tartalmú Roundup gyomirtó szer, amely minden növényt elpusztít. Ehhez fejlesztettek ki olyan génmanipulált szója fajtát, amely ellenáll e gyomirtónak. Így a vegyszert és a vetőmagot együtt tudják forgalmazni. E vetőmag elterjedése tovább fokozza majd a gyomirtó szerek használatát. Ráadásul a cég a gazdákkal olyan szerződést kötött, hogy a vetőmagokat a cég engedélye nélkül a következő évben nem ültethetik el. 
A Friends of the Earth International (Föld Barátai) tagszervezetei kampányainak 
a következő nemzetek-feletti cégek állnak a középpontjában:
Ország/szervezet		
Anglia, Wales, Észak-Írország (EWNI)	Shell, Rio Tinto, Tarmac, Monsanto, Sinar Mas (indonéz), KTL, CGNU, Scotts (USA), Balfour Beatty	
Banglades	Shell	
Chile	Boise, Cascade	
Curacao-szigetek	Shell	
Csehország	Westinghouse/BNFL, Monsanto	
Grenada	Ritz-Carlton Hotel	
Hollandia	Shell	
Kolumbia	Occidental, BP, Exxon, RioTinto	
Norvégia	Monsanto, Bayer, RhonePoulenc	
Peru	Doerum, Manhattan, Newmont, Monto Blanco	
Project Underground	Newmont, Chevron, Occcidental	
Skócia	Redland Lafaze; British Energy	
Sri Lanka	IMC/Agrico, Tomen Phosphate Industries	
Uruguay	Shell, Gas de France, North Ltd, Greenstone, Weyerhauser, Monsanto, Aventis, Novartis	
	
A vállalatok zöldülése vagy zöldrefestés?
Az elmúlt évtizedekben ahogy erősödtek a természetvédő szervezetek, és a figyelem is a környezetvédelem felé fordult, erősödött a lakosság környezeti tudatossága, egyre több vállalat volt kénytelen változtatni gyakorlatán. De általában nem a tisztább eljárások megvalósítására törekedtek és törekszenek, hanem a mérgező hulladékok “kezelésére”. Egész iparág összpontosít erre a feladatra: a “környezeti ipar”. Ennek termelési értéke évi 200 milliárd dollár volt már 1990-ben. Csak összehasonlításul: a repülőgépipar éves forgalma 180 milliárd, a vegyipar esetében az 500 milliárd. A megelőzés helyett többnyire “csővégi” megoldásokra összpontosítanak, hulladéklerakók és égetők építését erőltetik. A kevesebb termelés, a kevesebb hulladék termelése helyett inkább azok utólagos kezelésére összpontosítnak, hiszen abból lehet bevétel.
A DuPont még 1974-ben kimondta: “a hulladékok lerakását kell szabályozni és nem azt, hogy milyen gyártási eljárásokat használunk és mit termelünk.” 
Néhány helyen azért hosszú évtizedes vonakodás után, de elkezdték bevezetni a tisztább termelési technológiákat. De ennél még jellemzőbb folyamat, hogy a szennyező iparágakat kitelepítették olyan fejlődő országokba, ahol alacsonyabb környezeti normák, illetve alacsonyabb környezeti kultúra jellemző. Így aztán otthon könnyen tetszeleghetnek “környezetbarát” cég színében.
A Sandoz például az 1986-os rajnai baleset után Brazíliába költöztette teljes szulfoton-termelését. A Dow Chemical, az ICI, a Solvay - Mexikóba, Brazíliába, Arábiába, Egyiptomba, Thaiföldre, Indiába, Taiwanra és Kínába helyezte ki a termelést. A Mitsubishi Malaysiában olyan üzemet épített, amit Japánban nem engedélyeztek. 
A szennyező üzemek kitelepítése mellett a “zöld” arculat megteremtésének elterjedt módszere az úgynevezett “zöldrefestés”. A valódi környezetbarát megoldások bevezetése helyett egy-egy cégnek sokkal jobban megéri, ha olyan marketing kampányra költenek, amelynek során azt a benyomást keltik a fogyasztóban, hogy a cég milyen felelősen viselkedik, milyen sokat tesz a környezet védelméért. A “zöldrefestés” egy finom PR stratégiát takar, amelyet azok a természetromboló óriáscégek használnak fel, amelyek megpróbálnak környezetbarátnak tűnni, a környezetvédelmi aktivisták nyelvezetét használva. Reklámcégeket, közönségkapcsolat (PR) cégeket bíznak meg, hogy kialakítsák a cég “zöld” arculatát, termékeiken “környezetbarát”, “ózonbarát” feliratokat, “újrahasznosítható”, “der Grüne Punkt” jelzéseket helyeznek el anélkül, hogy azoknak közük lenne a környezet védelméhez. 
Szintén a “zöldrefestés” eszköztárába tartozik, hogy úgynevezett “civil szervezeteket” támogatnak, amelyek a környezetvédők ellen kampányolnak (pl. Wise Use) a multik érdekeit képviselve, valamint tudósokat fizetnek le, hogy cáfolják az éghajlatváltozás tényét vagy a génmanipulált termékek kockázatait. Hatalmas pénzeket adnak PR cégeknek (mint például a Burson-Marsteller, Edelman, Hill & Knowlton), akik óriási reklámhadjáratot végeznek a multik érdekében (például a kiotói klímatárgyalások idején a vállalatok szén-dioxid kibocsátását korlátozó javaslatok ellen). Környezetvédelmi konferenciákat szerveznek, nagy hűhót csapnak az önkéntes vállalások folyamatos bővítéseiről, környezetvédelmi díjat adnak egy-egy cégnek. Mindezek az erőfeszítések azt célozzák, hogy ezáltal elkerülhessék e cégek környezetpusztító tevékenységeinek korlátozására irányuló kötelező érvényű szabályok bevezetését.
1999 májusában, a Connecticut Főiskola az “Inherit the Earth” díjat a Monsanto cégnek ítélte oda, környezettudatos üzleti tevékenységéért.
A zöldrefestés (angolul: “greenwash”) már annyira elterjedt, hogy ma már a Concise Oxford English helyesírási szótárban is szerepel: “egy szervezet hamis információt terjeszt annak érdekében, hogy a környezettudatos arculatot alakítson ki magáról.” 
Az amerikai Corporate Watch szervezet meghatározása szerint a zöldrefestés: “1) Környezetpusztító vagy társadalmilag ártalmas cégek kísérlete megőrizni vagy kiterjeszteni piacaikat környezetbarátnak tettetve magukat és úgy tenni, mintha ők lennének a szegénység elleni küzdelem vezetői. 2) Bármilyen, a fogyasztók vagy a döntéshozók agymosására irányuló kísérlet, amely azt célozza, hogy azt higgyék, hogy a szennyező óriásvállalatok a környezetileg fenntartható fejlődés kulcsa.”
A zöldrefestésben leggyakrabban közreműködő PR cégek egyike a Burson Marstellers, amelynek 28 országban 56 irodája van. Ők voltak azok, akik segítettek tisztára mosni a Union Carbide cég arculatát a bhopali katasztrófa után, ők igyekeztek kisebbíteni a harrisburgi nukleáris baleset jelentőségét, zöldre festeni az Exxon arculatát az 1989-es Exxon Valdez tankhajó balesete után. A Monsanto-t az Egyesült Államokban segítették abban a kampányban, hogy ne kelljen címkézniük a szarvasmarha növekedési hormont tartalmazó tejet. Az európai géntechnológia cégeket tömörítő Europabio lobbiszervezettel is együttműködnek annak érdekében, hogy a géntechnológiát elfogadottá tegyék a földrészen. A Burson Marsteller emellett gyakran működik együtt diktátorokkal is és emberi jogsértésekért felelős kormányokkal, hogy a nemzetközi közvélemény számára szebb képet fessenek (pl. a Kelet-Timorban több százezer ember meggyilkolásáért felelős indonéz diktátor Suharto vagy az 1988-as szöuli olimpia előtt a dél-koreai kormány is az ügyfelük volt). 

3. Nemzetek feletti vállalatok Magyarországon
Az elmúlt évtizedben különféle kedvezményekkel (adómentesség, munkahelyi létesítési támogatások, ipari parkok, infrastruktúra biztosítása) zöldmezős és néha barnamezős beruházásokkal csábították be hazánkba a külföldi vállalatokat. Ennek eredményeképpen ma már a hazánkban működő vállalatok 80%-a külföldi cégek kezén van. Egyes közgazdászok szerint ez az arány már visszafordíthatatlan változásokat okoz egy ország gazdaságában. 
A privatizáció során egész iparágak, szektorok kerültek külföldi kézbe (energiaszektor, növényolaj-ipar, cementipar, építőipar, tejipar). Sok esetben a cégek elsősorban piacvásárlás, vagy a hazai márkák megszerzése céljából vették meg a hazai vállalatokat. Volt olyan eset, amikor a privatizáció után a külföldi cég leállította a Magyarországról történő exportot az anyaország felé. Több esetben leállították a termelést, bezárták a gyárakat, elbocsátották a munkásokat. 
Miközben a külföldi cégek jelentős adókedvezményeket kapnak, az állam nem sok bevételhez jut e vállalatok tevékenysége következtében, mert a nyereség kijuttatására az országból különféle tőkekimenekítési módszereket alkalmaznak: know-how, licencjogok, rendkívül magas menedzsmentszolgáltatási és tanácsadói megbízási díjak, stb. 
A Suzuki esztergomi gépkocsi-összeszerelő üzeme 1991-ben kezdett termelni, évi 50.000 db gépkocsit. 1000 embert alkalmaznak, a gyár alaptőkéje induláskor 5 milliárd jen, a magyar részesedés 60% felett volt. 10.494 milliárd jen kölcsönt adtak a japánok, amiért a magyar állam biztosítékot nyújt. A Suzuki 10 évre adómentességet kapott, s 22%-os vámcsökkentést a behozott alkatrészekre. További kedvezményeket is kaptak, hogy munkahelyteremtésre és beruházásra.
A Ford székesfehérvári autóalkatrész-gyárának létesítésére szintén megkapta a 10 éves adómentességet, és egyéb kedvezményeket. Az új üzemben 670 embert alkalmaznak.
A cégeknek Magyarországi letelepedésekor azzal érveltek, hogy munkahelyeket teremtenek. De ha a Suzuki, a Ford és a GM új munkahelyeit számoljuk, akkor ez munkahelyenként 11.9 millió Ft-ot jelent. Abban az időszakban Magyarországon egy munkahely teremtésének a költsége csak félmillió Ft volt! 
A General Motors gépkocsi összeszerelő üzemet nyitott 1992-ben Szentgotthárdon. 1990-ben, amikor a gyár még épült, egy szentgotthárdi lap GM vezetőket idézett, akik elismerték, hogy nem tudnak mit csinálni a gyár mérgező hulladékaival, s hogy ők nem tudnak megbirkózni minden környezeti gonddal. Nem volt kötelező környezeti hatásvizsgálat az üzem megnyitása előtt.
A Danone alig fél évvel azután, hogy 2000 végén megvásárolta a Győri Keksz és Ostyagyárat, ezzel 60%-os részesedést szerezve a hazai keksz és ostyapiacon, bejelentette, hogy bezárja a győri gyárat. A 101 éves múltra visszatekintő gyár bezárásának terve, mintegy 700 munkahely megszűnését jelentené. Felmerült az is, hogy ezáltal a közkedvelt, hagyományos győri termékek (Pilóta keksz, Balaton szelet, Vaniliás karika) eltűnnének a piacról. Mindezt tetézte még, hogy a Danone igazgatója a győri polgármester előtt kijelentette, hogy ők nem gyárat vettek, csak piacot. Az eset hatalmas felháborodást keltett a hazai közvéleményben: az interneten keresztül szinte egy nap alatt országos bojkott szerveződött, több tüntetés is volt a győri kekszgyár előtt, s a győri polgármester, valamint a gazdasági miniszter is tárgyalást kezdett a francia tulajdonú cég vezetőivel. A cég vezetői tettek egy homályos szóbeli ígéretet, hogy mindent megtesznek a győri munkahelyek megmentése érdekében, de erre nem adtak írásos garanciát. A fogyasztók bojkottjának hatására, amelynek következtében a Danone termékeinek forgalma 10%-kal csökkent, végül a cég meghátrált, és úgy döntöttek, hogy nem zárják be a gyárat. A győri kekszüzemben mintegy 300 munkahely szűnik meg, az átszervezés minden második dolgozót érint. Mintegy 200-at küldenek el az üzembõl, mert megszűnik a munkahelyük. A jövőben a cégcsoport székesfehérvári gyárát fejlesztik, ezért 120 győri munkást oda terveznek áthelyezni. A kényszerű költözködésnek a győriek nem örülnek, hiszen érzelmileg jobban kötődnek lakóhelyükhöz, mint azt a francia tulajdonosok gondolják. Sokak szerint az, hogy most nem zárják be a győri kekszgyárat, csak félsiker - szakértők kevés esélyt látnak arra, hogy a gyár öt évnél tovább kihúzza bezárás nélkül. A kedvező fekvésű terület ugyanis az ingatlanüzletben állandó kísértést jelent. Ezért a bizalmatlan fogyasztók tovább folytatják a Danone elleni bojkottot.
Környezet és a multik Magyarországon
Bár a hazai környezetvédő mozgalom még nem túl sokat foglalkozott a nemzetekfeletti cégek tevékenységeivel, kedvezőtlen tapasztalatok már így is vannak - elsősorban a hulladék, csomagolás és a zöldfelületek csökkenése kapcsán, valamint egy két évvel ezelőtti ipari baleset kapcsán folyószennyezés miatt.
Magyarországon az elmúlt évtizedben a következő nemzetekfeletti cégekkel volt gondja a zöld szervezeteknek (nem teljes lista):
Coca Cola és Pepsi Cola: a két cég tíz év alatt szintet teljesen tönkretette az üdítőitalok hazánkban évtizedeken át tökéletesen működő visszaváltó rendszerét. Először bevezették az egyszerhasználatos, eldobó műanyag PET palackokat és a fémdobozos üdítőitalokat, majd 1993-ban a többszörhasználható műanyagpalackokat (PRB). A PRB palackok bevezetésével nem az eldobó műanyagpalackok helyettesítése volt a cél, hanem a vásárlók által akkor még mindig jelentős mértékben választott betétes üvegeket kívánták kiszorítani a piacról. A kereskedők hathatós támogatásával sikerült elérniük, hogy a fogyasztók a visszaváltható üveggel szinte azonos értékűnek fogadják el a visszaváltható műanyagpalackot. Ehhez jelentősen hozzájárult, hogy a reklámok és plakátok által azt sugallták, hogy a PRB palack is üveg (pl. “+üveg” feliratok az üdítős polcokon). Emellett környezetvédelmi kormányzat gyengesége is segítette a műanyagpalackok terjedését, amikor bevezették csomagolóanyagok termékdíját, a szabályok elsősorban a csomagolóiparnak - s így az itt említett két cégnek is - kedveztek. 
Az évtized második felére sikerült kiszorítaniuk a visszaváltható üveget a magyar piacról. A műanyagpalackok bevezetése a csomagolóanyag hulladék jelentős megnövekedését eredményezi. Még a visszaváltható PRB palackok is jóval több hulladékot jelentenek, hiszen míg az üveget akár 40-50 alkalommal is újra lehetett tölteni, a műanyagpalackok a legjobb esetben is csak 6-8 újratöltést érnek meg, s ezután a hulladéklerakókra kerülnek. Ezzel szemben az üveget újra lehetett olvasztani. Emellett az a tény, hogy mind a Pepsi mind Coca Cola egyetlen töltőüzemet működtet az országban, a szállítási távolságok és a közúti szállításból fakadó környezeti károk növekedését eredményezi. Ráadásul a Pepsi a visszaváltható PRB-palackokat Hollandiából üres állapotban szállíttatja kamionokon Magyarországra.
2001 októberében a Pepsi félrevezető reklámkampányt indított a visszaváltható műanyagpalackok ellen, az eldobó palackokat népszerűsítve. A kampányt a környezetvédő szervezetek hatalmas felháborodása követte. Ennek következtében a cég egy hónap után kénytelen volt leállítani az akciót, amelyről azóta a Reklámetikai Bizottság is kijelentette, hogy mind a gazdasági reklámtevékenységrõl szóló törvényt, mind pedig a Magyar Reklámetikai Kódex elõírásait sérti. A reklámtörvény ugyanis kimondja: “Tilos közzé tenni olyan reklámot, amely … környezet-, illetve természetkárosító magatartásra ösztönöz.” 
Tetra Pack: a betétes, visszaváltható üveges rostos üdítőitalok eltüntetése a piacról, helyettük az eldobó, egyutas kombinált dobozos csomagolás elterjesztése. Hasonlóan az üdítőkhöz, a tejtermékeknél is elterjesztették a kombinált dobozos csomagolást. Ráadásul a fogyasztókkal nagyrészt sikerült elhitetniük, hogy ez papírcsomagolás, sőt a fogyasztók megtévesztésére még olyan hirdetéseket is készített, amely azt sugallta, hogy ez környezetbarát csomagolás (“tökéletesítjük a természetet”). 
(Egy másik, kombinált dobozokat gyártó céget, a Combiblockot a versenyhivatal meg is büntette azért, mert környezetbarát csomagolásként reklámozta termékeit.)
McDonald’s: Ezt a céget elsősorban a fogyasztói kultúra szimbólumának tekintik a hazai zöld szervezetek, az eldobó, rohanó fogyasztói életmód elterjesztésének mintaképeként. A céggel szemben nagyon sok kritika merült fel az évek során. Az eldobó csomagolások használata, ebből adódóan rengeteg hulladékot termelnek. Emellett egy másik gyakran hangoztatott vád, hogy a hamburgereikhez szükséges marhahús előállításához szükséges takarmányok és legelők igénye miatt, valamint a csomagoláshoz szükséges papír előállításához Dél-Amerikában esőerdőket irtanak ki. További vád a cég ellen, hogy rendkívül alacsony munkabérért, nem megfelelő körülmények között foglalkoztatja alkalmazottait. A McDonald’snál nem engedélyezik a szakszervezetek működését sem. A cég néhány évvel ezelőtt beperelt Angliában két környezetvédő aktivistát, akik szórólapon kritizálták a Mcdonald’s tevékenységét. A két évig tartó perről hazai környezetvédelmi folyóiratok is beszámoltak (pl. Kukabúvár). A vállalat ellen nemzetközi környezetvédő hálózatok egész sora küzd már évek óta (pl. McLibel Campaign).
TESCO: ez a cég a hozzá hasonló áruházláncok és bevásárlóközpontok terjedésével kiszorítja a helyi kiskereskedőket a piacról. Polcaikon elsősorban külföldön megtermelt, nagy szállításigényű termékek találhatók meg. Ezek pedig többnyire jelentős környezeti terheléssel kerülnek előállításra (nagyüzemi termelés, vegyszerek, tartósítószerek, stb.), a hatalmas szállítási távolságok miatt pedig még a légszennyezést is növelik.
Dunaújvárosban a Tesco a várost övező 9 hektáros véderdő helyén akarja felépíteni legújabb bevásárlóközpontját, veszélyeztetve ezzel a város lakóinak egészségét.
Budapesten és környékén hatalmas bevásárlóközpontok (TESCO, Auchan, Mammut, Campona, stb.) épültek korábbi zöldterületek beépítésével, sok fa esett áldozatul e beruházásoknak.
*
A romániai Nagybányán tevékenykedő Aurul bányavállalat ügye valószínűleg mindenki előtt ismert. 2000. január 30-án több mint 100 ezer köbméter cianid-tartalmú szennyvíz ömlött a Zazar folyón keresztül a Szamosba, majd a Tiszába és végült elszennyezte a Dunát is. 
 A szennyezés következtében óriási mértékben károsodott a Szamos és a Tisza élővilága, több mint ezer tonna hal pusztul el, köztük védett fajok is. A meddőből ciános technológiával aranyat kitermelő ausztrál-román Aurul vegyesvállalat olyan körülmények között végezte a tevékenységét, amelynek szinte törvényszerű következménye volt a baleset. Az ausztrál tulajdonos Esmeralda Ltd. valószínűleg a gyenge környezetvédelmi szabályozások miatt építette fel a vállalatát Nagybányán (ökogyarmatosítás). A minél nagyobb mértékű haszonszerzést előtérbe helyezték a környezetvédelmi érdekekhez képest. A magyar állam 29,3 milliárd Ft-os kárigényt nyújtott be a céggel szemben. Valószínűleg évekig fog tartani, mire a Tisza magához tér az ökológiai katasztrófa után. Az ügyben az Aurul SA ill. az ausztrál tulajdonos Esmeralda Ltd. mellett a Dresdner Bank is érintett, ugyanis 8,5 millió dollár kölcsönnel támogatták a beruházást. A magyar állam 29,3 milliárd Ft-os kárigényt nyújtott be a szennyező céggel szemben. A per során a cég megpróbálja húzni az időt: az első tárgyaláson az Aurul helyett a korábban ismeretlen, Transgold nevű cég jogi képviselõje jelent meg, arra kényszerítve a bíróságot, hogy a jogállás tisztázásáig elnapolja az ügyet.

4. Mit tehetünk a nemzetekfeletti vállalatok uralta globális világban?
Elsősorban alaposan tájékozódunk a vállalatok tevékenységéről, termékeiről, és ismerőseinket is tájékoztatjuk. 
Kritikus, etikus fogyasztóként döntünk a vásárlások során. Ne vásároljunk olyan cégek termékeit, akikről köztudott, hogy környezetszennyező módon állítják elő termékeiket, ilyen tevékenységeket támogatnak, túl sok reklámot alkalmaznak vagy a minél több fogyasztásra sarkallják a fogyasztókat. (A tájékozódáshoz hasznos lehet a The Ethical Consumer által összeállított szempontrendszer). Szintén érdemes figyelembe venni, hogy az adott termék rendelkezik-e valamilyen környezetbarát tanúsítvánnyal. Itt azonban vigyázni kell, mert sok vállalat használ “saját” öko jelzéseket a fogyasztók megtévesztésére. Hazánkban az egyetlen hivatalos ökobélyeg a “Cédrus”. Élelmiszer esetén pedig a Biokontroll Kht. ad ki tanúsítványt az organikus (bio) termékekről. 
Italok esetén figyeljünk oda a csomagolásra is: olyan termékeket vásároljunk, amely visszaváltható üvegben kapható. Hosszú idő után ismét lehet kapni rostos üdítő italt is visszaváltható üvegben - egy hazai cég termeli.
Kerüljük a génmódosított termékeket (sajnos idehaza elég nehéz arról meggyőződni, hogy egy termék génmanipulált-e mert nincsenek bevizsgálva, így csak a forgalmazó önbevallására hagyatkozhatunk). 
Részesítsük előnyben a helyben termelt termékeket, a helyi termelőket illetve az etikus befektetéseket végző vállalatokat (BodyShop, Ben & Jerry’s, stb.). Sajnos jelenleg hazánkban még nem nagyon van mód etikus befektetésekre, reméljük lassan itthon is működni fog az etikus befektetéseket zászlajukra tűző bankot és vállalatok.
Levelet írhatunk a vállalatok vezetőinek, tájékoztatást kérhetünk a cég tevékenységéről, javasolhatjuk, hogy termelésük, termékeik legyenek környezetet kímélőbbek, vegyék figyelembe az emberi jogokat, stb.
Szervezetten, egyesületek és más társadalmi szervezetek keretében hatékonyabban lehet fellépni a nemzetekfeletti vállalatok tevékenységeinek káros hatásai ellen. A Danone elleni bojkott sikere is mutatja, hogy hatékonyan fel lehet lépni még hazánkban is a nemzetek feletti vállatok ellen. 
Ma már több szervezet küzd azért, hogy nemzetközi egyezmények szabályozzák az óriásvállalatok tevékenységét, felelősségre vonhatóságát.
Egyes zöld szervezetek a kampányuk célpontjában szereplő cégek részvényeiből vásárolnak egyet-egyet, így bejuthatnak a cég közgyűlésére, és ott felszólalhatnak, elmondhatják a cég tevékenységével kapcsolatos kritikájukat, pozitív változásokat szorgalmazhatnak. 

Cégminősítés
A “The Ethical Consumer” kéthavonta megjelenő angol magazin, amely elsősorban fogyasztóvédelemmel foglalkozik. A környezettudatos fogyasztóhoz szól, akinek elsődleges szempontja, hogy olyan termékeket vásároljon, amelyek a lehető legkevésbé okoznak környezeti és/vagy társadalmi konfliktusokat. Röviden felsoroljuk az általuk alkalmazott minősítési szempontokat. Reméljük, rövidesen itthon is elérhetőek lesznek az ilyen kérdésekre vonatkozó információk.
I. Érdekeltségek diktatúrákban 
Fekete pontot kap az a cég, amelynek min. 6 pontja gyűlik össze, kék pontot kap akinek 1-5 jön össze, üresen marad a hely a táblázatban, ha nem merült fel kritika. 
2 pontot jelent, ha a cégnek érdekeltsége van a felsorolt országokban (ezek az országok nem felelnek meg az Amnesty International elvárásainak): Afganisztán, Burma, Kolumbia, India, Indonézia, Irán, Irak, Libanon, Libéria, Mauritánia, Marokkó, Peru, Fülöp-szigetek, Szomália, Szíria, Törökország. 
1 pontot kap a cég, ha az alábbi országokban van üzleti tevékenysége (állítólag ezek egy fokkal jobb államok): Algéria, Angola, Bahrain, Brazília, Kína, Egyiptom, Salvador, Guatemala, Haiti, Honduras, Izrael, Jordánia, Kenya, Kuvait, Mali, Mexikó, Nepál, Nigéria, Pápua-Új-Guinea, Szenegál, Sri Lanka, Szudán, Uganda 
II. Szakszervezeti kapcsolatok
Fekete pont vagy kék pont, aszerint, hogy van-e az adott cégnél szakszervezeti probléma, ill. előfordul-e goromba válasz a munkások akcióira. 
III. Bérek és munkakörülmények 
Fekete pont vagy kék pont azon cégeknek, amelyeknél alacsonyabbak a bérek a létminimumnál vagy a dolgozók egészségét veszélyeztetik. 
IV. Birtokháborítás 
Vannak-e birtokviták? Rossz pont azoknak, akik bennszülöttek földjén építettek üzemet és kitelepítették az őslakosokat. 
V. Környezet 
Akik szennyezik valamilyen formában a környezetet, azoknak rosszpont. 
VI. Felelőtlen piaci magatartás 
Fekete pont komoly egészségi károsításokkal járó szennyezések, kék pont egészségre káros termékek előállítása. 
VII. Atomenergia 
Fekete pont, ha a cég részt vesz uránbányászatban, atomerőművek építésében, eszközök előállításában és forgalmazásában, nukleáris kutatásban. 
VIII. Fegyvergyártás 
Fekete pont fegyverek gyártása, forgalmazása vagy bármilyen harci eszköz előállítása.
IX. Állatkísérletek 
Fekete pont saját állatkísérletek, élveboncolás kísérletek alkalmazása.
X. Nagyüzemi állattartás 
Fekete pont intenzív állattartás, állategészségügyi problémák, nem humánus állattartás, kék pont ahol nincs bizonyíték arra, hogy az állatokat humánusan tartják. 
XI. Más állati jogsértések 
Hús-, bőr- szőrmeüzletben résztvevő vállalatok vagy ezek gépeit előállítók. 
XII. Politikai adományok 
Bizonyított, hogy a pártokban mossák a pénzüket tisztára. 
XIII. Bojkott felhívások 
Rossz pont, ha bárhol a Földön valakik bojkottra szólítanak fel a cég ellen.

Függelékek
A világ 100 legnagyobb cége közül hazánkban jelen lévő vállalatok
Cég	Magyarországi leágazás	
ExxonMobil	Esso Hungária Kereskedelmi Kft.,
Mobil Oil Hungary Kft	
General Motors Co.	OPEL Southeast Europe Kft
OPEL Magyarország Kft.	
Ford Motor Co.	Ford Hungária Kft.	
DaimlerChrysler AG	DaimlerChrysler AG Magyarországi Képviselete,
DaimlerChrysler RailSystems Máv
DebisIT Services Unisoftware Kft.
Dataware Kft	
Mitsui and Co.	Mitsui and Co. Ltd.	
Toyota Motor Corp.	Toyota Motor Hungary Kft.
Denso Gyártó Magyarország Kft.	
Mitsubishi Corp.	Mitsubishi Corp. Képviseleti iroda	
Itochu Corp.	Itochu Corp. Budapest	
General Electric Co.	GE Hungary Rt.
Budapest Bank Rt.
Medicor rntgen rt.	
Royal Dutch / Shell Group	Shell Hungary Rt.
Shell Gas Hungary rt.	
BPAmoco	BP magyarország Kereskedelmi Kft.
Amoco Fabrics Magyaroszág Termelő Kft.	
Marubeni Corp.	Marubeni Hungary Ltd.	
Sumimoto Corp.	Sumimoto Corp. Europe Plc.
Summit Motors Hungary Rt.
Summit Pénzügy Rt.
Summit-Agro kft.	
IBM	IBM Magyarország Kft	
Citigroup	Citibank Rt.
Citibank Értékpapír Rt.	
Philip Morris Companies	Philip Morris Magyaroszág Kft.
Egri Dohánygyár Kft.
Kraft Jacobs Suchard Hungária Kft.	
Nissho Iwai Corp.	Nissho Iwai Corporatisation	
Volkswagen AG	Audi Hungári Motor Kft.	
Siemens AG	Siemens Rt.
Siemens Telefongyár Kft.
Siemens Investor Kft.
Sysdata Kft.
Erőkar Rt.	
AXA	AXA-Colonia Biztosíó Rt.
AXA-Colonia Magánnyugdíjpénztár
AXA-Colonia Önkéntes Nyugdíjpénztár	
Matsushita Electric	Panasonic Hungary Kft.	
Allianz AG	Hungária Biztosító Rt.	
Sony Corp.	Sony Hungária Kft.	
AT&T	AT&T Gobal Network Services Hungary Kft.	
Honda Motor Co.	Honda Hungary Ltd.	
Boeing Co.	Boeing Aerospace Hungary Kft.	
FIAT	Fiat Magyaroszág Kft.	
BNP Paribas Groupe	BNP Képviselet
BNP Dresdner Bank (Hungária) Rt.
BNP Dresdner Bank (Hungária) Értékpaír Rt.
Magyar Cetelem Bank Rt.	
Veba AG	Aral Hungária Rt.
Raab Karcher Budapest Rt.
Degussa Hüls Hungária Kft.	
SBC Communications	Magyarcom Szolgáltató Komunikációs Kft.	
Metro AG	Metro Holding Hungária Kft.
Metro Kereskedelmi Kft.
Praktiker Magyarország Kft.	
Nestlé	Nestlé Hungária Kft.
Jupiter Állateledel-gyártó Kft.	
Deutsche Bank AG	Deutsche Bank Rt.	
ING Groep	ING Bank Hungary Rt.
N-N Magyarország 
ING Baring Rt.
ING Investment Management Rt.	
Totalfina	Total Hungária Kereskedelmi Kft.
Totalgaz Hungária Kft.	
Elf Aquitaine	Chinoin Rt.	
Vivendi	VIVENDI Telecom Hungary Kft.
Tel-Sys Kft., Déltáv Rt., Jásztel Rt., 
Corvin Telecom Rt., Fővárosi Csatornázási Művek rt., Szegedi Vízmű Kft., Servitec kft., Euro RSCG Budapest Rt.	
Unilever Group	Unilever Magyarország Kft.	
NEC Corp.	NEC Corp. Budapest	
Hewlett-Packard	Hewlett-Packard Magyarország Kft.	
PSA Peugeot-Citroen S.A.	Peugeot Hungária Kft.	
Renault S.A.	Renault Hungária Kft.
IKARUSBUS Járműgyártó Rt.
ZF-Hungária Kft.	
Enron corp.	Enron Energetikai Szolgáltató rt.
Enron Miskolc Erőmű Fejlőesztő Kft.	
RWE AG	RWE AG Magyarország
ELMŰ Rt., ÉMÁSZ Rt., Mátrai Erőmű Rt., Novacom Távközlési Kft., V.R.A.M. Távközlési Rt., Tigáz Rt., RWE-En BW Magyarország kft.	
Procter & Gamble	Procter & Gamble Magyarország Kft.
Hyginett Kft.	
Compaq Computer Corp.	Compaq Computer Magyarország Kft.	
Lucent Technologies	Lucent Technologies Magyarország Kft.	
ABN Amro Holding	ABN AMRO (Magyar) Bank Rt.
ABN AMRO Befektetési Alapkezelő Rt.
ABN AMRO Biztosító Rt.
Pannonlízing Rt.	
Generali	Generai-Providencia Biztoító Rt.
Európai Utazási Biztosító Rt.
Lakáskassza Rt.
EA-Generali Építő és Tervező Kft.	
Deutsche Telecom	Magyarcom Szolgáltató Komunikációs Kft
Matáv Rt., 
Westel 900GSM mobiltávközlési Rt.
Westel Rádiótelefon Kft.	
MCI Wolrdcom	MCI Wolrdcom International (Hungary) Kft.	
ThyssenKrupp AG	Thyssen Production Systems Kft.
Thyssen Szetra Kft.
Thyssen Lift Kft.
Ferroglobus Rt.
Krupp Hoesch Bausysteme Kereskedelmi Képviselet	
Bayer AG	Bayer Hungária Kft.	
Suez Lyonnaise des Eaux	Lyonnaise des Eaux Kereskedelmi Képviselete
Fővárosi Vízművek Rt., Kaposvári Vízművek Kft., Pécsi Vízmű Rt., Hungáriavíz Rt., Hídépítő Rt., Dunamenti Erőmű Rt.	
HypoVereinsbank	HypoVereinsbank Hungária Rt.
Hypo-Lesaing Hungária Kft. 	
Merck & Co.	Merck Sharp & Dohme Kft.	
Tesco Plc.	Tesco Global Áruházak Rt.	
Philips	Philips Magyarország Kft.
Philips Components Electronikai és Mechanikai Kft.,
Philips Végszerelő Központ Magyarország Kft.	
ENI	ENI Magyarországi Képviselet,
AgipHungária Rt.,
Tigáz Rt.
Dunastyr Polisztirolgyártó Rt.	
Motorola	Motorola Magyarország Kft.	
Société Générale	Société Générale Hungária Bank Rt.	
BASF AG	BASF Hungária Kft
Elastorgan Kemipur Poliuretan System Kft.
Knoll Hungária Kereskedelmi Képviselet	
Johnson & Johnson	Johnson & Johnson Kft.	
Robert Bosh GmbH	Robert Bosh Kft..
Robert Bosh Elektronikai Gyártó Kft.,
Digital Disk Drives	
DuPont	DuPont Magyarország Kft.	
Ericsson	Ericsson Magyarország Kft.	
Alcatel	Alcatel Hungary Kft.
UTI-Kisduna-Com Rt.
UIT-Bakonytel Rt.
UTI-Dunatel Rt.
UTI-Egom-Com Rt.	
ABB Asea Brown Boveri	ABB Magyarország Kft.
ABB Enerir Kft.
ABB Alstom Power Hungária rt.	
Microsoft Corp. 	Microsoft Magyaroszág Kft.	
Aventis	Aventis Pharma Szolgáltató kft.
Aventis CorpScience Magyarország kft.	
Viag AG	Bayernwerk Hungária Rt.
Dédász Rt.
Kögáz Rt.
Édász Rt.
Titász Rt.
Győri Erőmű Rt.	
Credit Suisse Group	Credit Suisse first Boston Budapest Rt.
Winterthur Biztosító Rt.
Winterthur Pénztárszolgáltató Rt.	
A HVG Zsebvilág 2000 (A század cégei) alapján

A 100 legnagyobb gazdaság 1999-ben (országok és cégek)
	Ország/Cég	GDP/bevétel (millió USD)		Ország/Cég	GDP/bevétel (millió USD)	
1	Egyesült Államok	8708 870	51	Kolumbia	88 596	
2	Japán	4395 083	52	AXA	87 645,7	
3	Németország	2081 202	53	IBM	87 548	
4	Franciaország	1410 262	54	Szingapúr	84 945	
5	Nagy Britannia	1373 612	55	Írország	84 861	
6	Olaszország	1149 958	56	BP Amoco	83 556	
7	Kína	1149 814	57	Citigroup	82 005	
8	Brazilia	760 345	58	Volkswagen	80 072,7	
9	Kanada	612 049	59	Nippon Life Insurance	78 515,1	
10	Spanyolország	562 245	60	Fülöp-szigetek	75 350	
11	Mexikó	474 951	61	Siemens	75 337	
12	India	459 765	62	Malajzia	74 634	
13	Dél-Korea	406 940	63	Allianz	74 178,2	
14	Ausztrália	389 691	64	Hitachi	71 858,5	
15	Hollandia	384 766	65	Chile	71 092	
16	Oroszország	375 345	66	Matsushita Electric Ind.	65 555,6	
17	Argentína	281 942	67	Nissho Iwai	65 393,2	
18	Svájc	260 299	68	ING Group	62 492,4	
19	Belgium	245 706	69	AT&T	62 391	
20	Svédország	226 388	70	Philip Morris	61 751	
21	Ausztria	208 949	71	Sony	60 052,7	
22	Törökország	188 374	72	Pakisztán	59 880	
23	General Motors	176 558	73	Deutsche Bank	58 585,1	
24	Dánia	174 363	74	Boeing	57 993	
25	Wal-Ma rt	166 809	75	Peru	57 318	
26	ExxonMobil	163 881	76	Csehország	56 379	
27	Ford Motor	162 558	77	Dai-Ichi Mutual Life Ins.	55 104,7	
28	DaimlerChrysler	159 985,7	78	Honda M otor	54 773,5	
29	Lengyelország	154 146	79	Assicurazioni Generali	53 723,2	
30	Norvégia	145 449	80	Nissan Motor	53 679,9	
31	Indonézia	140 964	81	Új-Zéland	53 622	
32	Dél-Afrika	131 127	82	E.On	52 227,7	
33	Szaud-Arábia	128 892	83	Toshiba	51 634,9	
34	Finnország	126 130	84	Bank of America	51 392	
35	Görögország	123 934	85	Fiat	51 331,7	
36	Thaiföld	123 887	86	Nestle	49 694,1	
37	Mitsui	118 555,2	87	SBC Communications	49 489	
38	Mitsubishi	117 765,6	88	Credit Suisse	49 362	
39	Toyota Motor	115 670,9	89	Magyarország	48 355	
40	General Electric	111 630	90	Hewlett-Packard	48 253	
41	Itochu	109 068,9	91	Fujitsu	47 195,9	
42	Portugal	107 716	92	Algeria	47 015	
43	Royal Dutch/Shell	105 366	93	Metro	46 663,6	
44	Venezuela	103 918	94	Sumitomo Life Insur.	46 445,1	
45	Irán	101 073	95	Bangladesh	45 779	
46	Izrael	99 068	96	Tokyo Electric Power	45 727,7	
47	Sumitomo	95 701,6	97	Kroger	45 351,6	
48	Nippon Tel & Tel	93 591,7	98	Total Fina Elf	44 990,3	
49	Egyiptom	92 413	99	NEC	44 828	
50	Marubeni	91 807,4	100	State Farm Insurance	44 637,2	

Források: bevételek - Fortune, July 31, 2000.; 
GDP - World Bank, World Development Report 2000.
International Policy Studies 2000
A 200 legnagyobb vállalat 1999-ben
	Cég neve	Bevétel (millió dollár)	Nyereség (millió dollár)	Foglalkoztatottak 
száma	Tevékenység	Ország	
1	General Motors	176,558.0	6,002.0	388,000	Járműipar	USA	
2	Wal-Mart	166,809.0	5,377.0	1,140,000	Kereskedelem	USA	
3	Exxon Mobil	163,881.0	7,910.0	106,000	Olajipar	USA	
4	Ford Motor	162,558.0	7,237.0	364,550	Járműipar	USA	
5	DaimlerChrysler	159,985.7	6,129.1	466,938	Járműipar	Németország	
6	Mitsui	118,555.2	320.5	38,454	Kereskedelem	Japán	
7	Mitsubishi	117,765.6	233.7	42,050	Kereskedelem	Japán	
8	Toyota Motor	115,670.9	3,653.4	214,631	Járműipar	Japán	
9	General Electric	111,630.0	10,717.0	340,000	Pénzügyi szolgáltatás	USA	
10 	Itochu	109,068.9	-792.8	5,306	Kereskedelem	Japán	
11 	Royal Dutch/Shell Group	105,366.0	8,584.0	96,000	Olajipar	Brit / Holland	
12 	Sumitomo	95,701.6	314.9	33,057	Kereskedelem	Japán	
13 	Nippon Tel & Tel	93,591.7	-609.0	223,954	Távközlés	Japán	
14 	Marubeni	91,807.4	18.5	32,000	Kereskedelem	Japán	
15 	AXA	87,645.7	2,155.8	92,008	Biztosítás	Francia-ország	
16 	IBM	87,548.0	7,712.0	307,401	Számítógépgyártás	USA	
17 	BP Amoco	83,556.0	5,008.0	80,400	Olajipar	Nagy-Britannia	
18 	Citigroup	82,005.0	9,867.0	176,900	Pénzügyi szolgáltatás	USA	
19 	Volksw agen	80,072.7	874.7	306,275	Járműipar	Németország	
20 	Nippon Life Insurance	78,515.1	3,405.4	71,434	Biztosítás	Japán	
21 	Siemens	75,337.0	1,773.7	443,000 	Elektronika	Németország	
22 	Allianz	74,178.2	2,382.1	113,584	Biztosítás	Németország	
23 	Hitachi	71,858.5	152.0	398,348 	Elektronika	Japán	
24 	Matsushita Electric Ind.	65,555.6	895.5	290,448 	Elektronika	Japán	
25 	Nissho Iw ai	65,393.2	91.8	18,446	Kereskedelem	Japán	
26 	ING Group	62,492.4	5,250.2	86,040	Biztosítás	Netherlands	
27 	AT&T	62,391.0	3,428.0	147,800	Távközlés	USA	
28 	Philip Morris	61,751.0	7,675.0	137,000	Élelmiszer- és dohányipar	USA	
29 	Sony	60,052.7	1,094.2	189,700 	Elektronika	Japán	
30 	Deutsche Bank	58,585.1	2,694.4	93,232	Pénzügyi szolgáltatás	Németország	
31 	Boeing	57,993.0	2,309.0	197,000	Repülőgépgyártás	USA	
32 	Dai-Ichi Mutual Life Insur.	55,104.7	1,672.2	60,792	Biztosítás	Japán	
33 	Honda Motor	54,773.5	2,356.7	112,000	Járműipar	Japán	
34 	Assicurazioni Generali	53,723.2	871.5	56,593	Biztosítás	Olaszország	
35 	Nissan Motor	53,679.9	-6,146.2	141,526	Járműipar	Japán	
36 	E.On	52,227.7	2,845.9	131,602	Kereskedelem	Németország	
37 	Toshiba	51,634.9	-251.5	190,870 	Elektronika	Japán	
38 	Bank of America	51,392.0	7,882.0	155,906	Pénzügyi szolgáltatás	USA	
39 	Fiat	51,331.7	376.5	221,043	Járműipar	Olaszország	
40 	Nestle	49,694.1	3,144.3	230,929	Élelmiszer- és dohányipar	Svájc	
41 	SBC Communications	49,489.0	8,159.0	204,530	Távközlés	USA	
42 	Credit Suisse	49,362.0	3,475.1	63,963	Pénzügyi szolgáltatás	Svájc	
43 	Hewlett-Packard	48,253.0	3,491.0	84,400	Számítógépgyártás	USA	
44 	Fujitsu	47,195.9	383.8	188,000	Számítógépgyártás	Japán	
45 	Metro	46,663.6	295.1	171,440	Kereskedelem	Németország	
46 	Sumitomo Life Insurance	46,445.1	1,562.7	65,514	Biztosítás	Japán	
47 	Tokyo Electric Power	45,727.7	785.3	48,255	Közüzemi szolgáltatások	Japán	
48 	Kroger	45,351.6	955.9	213,000	Kereskedelem	USA	
49 	Total Fina Elf	44,990.3	1,621.4	69,852	Olajipar	Franciaország	
50 	NEC	44,828.0	93.5	154,787 	Elektronika	Japán	

	Cég neve	Bevétel (millió dollár)	Nyereség (millió dollár)	Foglalkoztatottak 
száma	Tevékenység	Ország	
51	State Farm Insurance	44,637.2	1,034.1	78,643	Biztosítás	USA	
52	Vivendi	44,397.8	1,526.8	275,000 	Engineering, Construction	Franciaország	
53	Unilever	43,679.9	2,953.1	255,000	Élelmiszer- és dohányipar	Brit/Neth	
54	Fortis	43,660.2	2,470.4	62,000	Pénzügyi szolgáltatás	Gium/Netherla	
55	Prudential	42,220.3	877.0	22,372	Biztosítás	Nagy-Britannia	
56	CGNU	41,974.4	833.3	49,209	Biztosítás	Nagy-Britannia	
57	Sears Roebuck	41,071.0	1,453.0	326,000	Kereskedelem	USA	
58	American Int’l Group	40,656.1	5,055.4	55,000	Biztosítás	USA	
59	Peugeot	40,327.9	777.6	165,800	Járműipar	Franciaország	
60	Enron	40,112.0	893.0	17,900	Energy	USA	
61	Renault	40,098.6	569.6	159,608	Járműipar	Franciaország	
62	BNP Paribas	40,098.6	1,582.9	77,472	Pénzügyi szolgáltatás	Franciaország	
63	Zurich Finance	39,962.0	3,260.0	68,785	Biztosítás	Svájc	
64	Carrefour	39,885.7	805.6	297,290	Kereskedelem	Franciaország	
65	TIAA-CREF	39,410.2	1,024.1	5,546	Biztosítás	USA	
66	HSBC Holdings	39,348.1	5,407.8	146,897	Pénzügyi szolgáltatás	Nagy-Britannia	
67	ABN Amro Holding	38,820.7	2,741.4	109,938	Pénzügyi szolgáltatás	Netherlands	
68	Compaq Computer	38,525.0	569.0	76,100	Számítógépgyártás	USA	
69	Home Depot	38,434.0	2,320.0	182,563	Kereskedelem	USA	
70	Munich Re Group	38,400.4	1,208.5	33,245	Biztosítás	Németország	
71	RWE Group	38,357.5	1,300.8	155,576	Energia	Németország	
72	Lucent Technologies	38,303.0	4,766.0	153,000 	Hálózati kommunikáció	USA	
73	Procter & Gamble	38,125.0	3,763.0	110,000	Kozmetika	USA	
74	Elf Aquitaine	37,918.3	2,210.2	57,400	Olajipar	Franciaország	
75	Deutsche Telekom	37,835.1	1,336.5	195,788	Távközlés	Németország	
76	Albertson’s	37,478.1	404.1	235,000	Kereskedelem	USA	
77	Worldcom	37,120.0	4,013.0	77,000	Távközlés	USA	
78	McKesson HBOC	37,100.5	723.7	21,100	Kereskedelem	USA	
79	Fannie Mae	36,968.6	3,911.9	3,900	Pénzügyi szolgáltatás	USA	
80	BMW	36,695.9	-2,652.8	114,952	Járműipar	Németország	
81	Kmart	35,925.0	403.0	275,000	Kereskedelem	USA	
82	Koninklijke Ahold	35,798.1	802.3	208,983	Kereskedelem	Netherlands	
83	Texaco	35,690.0	1,177.0	18,363	Olajipar	USA	
84	Merrill Lynch	34,879.0	2,618.0	67,200	Pénzügyi szolgáltatás	USA	
85	ENI	34,091.0	3,047.5	72,023	Olajipar	Olaszország	
86	Meiji Life Insurance	33,966.6	682.9	38,987	Biztosítás	Japán	
87	Morgan Stanley Dean Witter	33,928.0	4,791.0	55,288	Pénzügyi szolgáltatás	USA	
88	Mitsubishi Electric	33,896.2	223.0	116,588 	Elektronika 	Japán	
89	Chase Manhattan	33,710.0	5,446.0	74,801	Pénzügyi szolgáltatás	USA	
90	Target	33,702.0	1,144.0	182,650	Kereskedelem	USA	
91	Suez Lyonnaise des Eaux	33,559.7	1,549.3	222,000	Energia	Franciaország	
92	Royal Philips Electronics	33,556.6	1,919.0	229,341 	Elektronika	Netherlands	
93	Verizon Communications	33,174.0	4,202.0	145,416	Távközlés	USA	
94	Credit Agricole	32,923.5	2,527.5	86,117	Pénzügyi szolgáltatás	Franciaország	
95	Thyssen Krupp	32,798.0	293.8	184,770	Ipari, mezőgazd. gépgy.	Németország	
96	Merck	32,714.0	5,890.5	62,300	Gyógyszeripar	USA	
97	Chevron	32,676.0	2,070.0	36,490	Olajipar	USA	
98	Bank of Tokyo-Mitsubishi	32,623.6	1,148.7	17,412	Pénzügyi szolgáltatás	Japán	
99	JC Penney	32,510.0	336.0	260,000	Kereskedelem	USA	
100	SK	31,997.3	611.5	22,898	Olajipar	South Korea	

	Cég neve	Bevétel (millió dollár)	Nyereség (millió dollár)	Foglalkoztatottak 
száma	Tevékenység	Ország	
101 	Hypovereinsbank	31,868.1	382.9	46,170	Pénzügyi szolgáltatás	Németország	
102 	Hyundai	31,669.4	19.2	880	Kereskedelem	South Korea	
103 	BASF	31,437.9	1,319.3	104,628	Vegyipar	Németország	
104 	Motorola	30,931.0	817.0	121,000 	Elektronika	USA	
105 	BT	30,546.0	3,311.3	136,800	Távközlés	Nagy-Britannia	
106 	Tesco	30,351.9	1,088.4	134,896	Kereskedelem	Nagy-Britannia	
107 	Olivetti	30,087.8	5,268.3	129,073	Távközlés	Olaszország	
108 	Mitsubishi Motors	29,951.3	-260.1	65,485	Járműipar	Japán	
109 	Robert Bosch	29,727.2	427.6	194,889	Járműipar	Németország	
110 	Samsung	29,715.2	59.1	4,800	Kereskedelem	South Korea	
111 	Intel	29,389.0	7,314.0	70,200 	Elektronika	USA	
112 	Bayer	29,141.6	2,135.5	120,400	Vegyipar	Németország	
113 	France Telecom	29,048.8	2,952.6	174,262	Távközlés	Franciaország	
114 	Safeway	28,859.9	970.9	193,000	Kereskedelem	USA	
115 	Ito-Yokado	28,670.9	423.6	97,040	Kereskedelem	Japán	
116 	Ingram Micro	28,068.6	183.4	15,378	Kereskedelem	USA	
117 	Repsol YPF	28,048.3	1,078.4	37,000	Olajipar	Spain	
118 	EI Du Pont de Nemours	27,892.0	7,690.0	94,000	Vegyipar	USA	
119 	Fuji Bank	27,815.8	474.5	14,151	Pénzügyi szolgáltatás	Japán	
120 	UBS	27,651.9	4,193.3	49,058	Pénzügyi szolgáltatás	Svájc	
121 	Johnson & Johnson	27,471.0	4,167.0	97,800	Gyógyszeripar	USA	
122 	Costco Wholesale	27,456.0	397.3	52,500	Kereskedelem	USA	
123 	Time Warner	27,333.0	1,948.0	69,722	Szórakoztatóipar	USA	
124 	Sumitomo Bank	27,065.2	555.7	14,394	Pénzügyi szolgáltatás	Japán	
125 	United Parcel Service	27,052.0	883.0	344,000	Posta és szállítás	USA	
126 	Samsung Electronics	26,991.5	2,671.0	54,058 	Elektronika	Dél-Korea	
127 	Allstate	26,959.0	2,720.0	47,346	Biztosítás	USA	
128 	Industrial Bank of Japan	26,939.9	635.4	7,394	Pénzügyi szolgáltatás	Japán	
129 	CNP Assurances	26,802.5	464.2	2,560	Biztosítás	Franciaország	
130 	Prudential Insurance	26,618.0	813.0	59,530	Biztosítás	USA	
131 	Aetna	26,452.7	716.9	55,900	Biztosítás	USA	
132 	Asahi Mutual Life Insur.	26,246.1	420.1	28,840	Biztosítás	Japán	
133 	Commerzbank	26,221.1	971.7	34,870	Pénzügyi szolgáltatás	Németország	
134 	J. Sainsbury	26,218.0	562.4	116,946	Kereskedelem	Nagy-Britannia	
135 	L.M. Ericsson	26,052.3	1,467.1	103,290 	Elektronika	Svédország	
136 	Royal & Sun Alliance	26,018.0	140.8	46,494	Biztosítás	Nagy-Britannia	
137 	Bank One Corp	25,986.0	3,479.0	86,198	Pénzügyi szolgáltatás	USA	
138 	Mitsubishi Heavy Ind.	25,820.6	-1,230.4	64,991	Ipari, mezőgazd. gépgy.	Japán	
139 	Tomen	25,747.6	-848.9	9,827	Kereskedelem	Japán	
140 	Nichimen	25,702.7	26.4	19,000	Kereskedelem	Japán	
141 	USX	25,610.0	698.0	51,003	Olajipar	USA	
142 	Santander Central Hispano	25,582.6	1,677.9	100,000	Pénzügyi szolgáltatás	Spain	
143 	Lockheed Martin	25,530.0	382.0	147,000	Repülőgépgyártás	USA	
144 	Metlife	25,426.0	617.0	42,300	Biztosítás	USA	
145 	Goldman Sachs Group	25,363.0	2,708.0	15,361	Pénzügyi szolgáltatás	USA	
146 	GTE	25,336.2	4,032.8	100,000	Távközlés	USA	
147 	Daiei	25,320.1	-195.2	47,953	Kereskedelem	Japán	
148 	Dell Computer	25,265.0	1,666.0	36,500	Számítógép	USA	
149 	United Technologies	25,242.0	1,531.0	148,300	Légiközlekedés	USA	
150 	Bellsouth	25,224.0	3,448.0	96,200	Távközlés	USA	

	Cég neve	Bevétel (millió dollár)	Nyereség (millió dollár)	Foglalkoztatottak 
száma	Tevékenység	Ország	
151 	Cardinal Health	25,033.6	456.3	36,000	Kereskedelem	USA	
152 	Mannesmann	24,816.3	103.5	130,860	Ipari, mezőgazd. gépgy.	Németország	
153 	ABB	24,681.0	1,614.0	164,154 	Elektronika 	Svájc	
154 	Conagra	24,594.3	358.4	84,644	Élelmiszer- és dohányipar	USA	
155 	International Paper	24,573.0	183.0	99,000 	Fa- és papíripar 	USA	
156 	Alcatel	24,558.1	686.9	115,712	Távközlés	Franciaország	
157 	Telefonica	24,487.7	1,925.1	127,193	Távközlés	Spain	
158 	Saint-Gobain	24,482.4	1,307.7	164,698	Építőipar	Franciaország	
159 	Freddie Mac	24,268.0	2,223.0	3,500	Pénzügyi szolgáltatás	USA	
160 	Nippon Mitsubishi Oil	24,214.8	-43.6	15,964	Olajipar	Japán	
161 	Autonation	24,206.6	282.9	33,000	Kereskedelem	USA	
162 	Nippon Steel	24,074.5	100.3	54,300	Nehézipar	Japán	
163 	Berkshire Hathaw ay	24,028.0	1,557.0	48,000	Biztosítás	USA	
164 	Aegon	23,865.8	1,674.7	24,316	Biztosítás	Netherlands	
165 	Honeyw ell International	23,735.0	1,541.0	120,000	Légiközlekedés	USA	
166 	Groupe Auchan	23,493.6	339.2	116,413	Kereskedelem	Franciaország	
167 	Walt Disney	23,402.0	1,300.0	120,000	Szórakoztatóipar	USA	
168 	Societe Generale	23,398.6	2,476.8	64,600	Pénzügyi szolgáltatás	Franciaország	
169 	Kansai Electric Pow er	23,246.2	469.7	26,573	Közüzemi szolgáltatások	Japán	
170 	Dresdner Bank	23,208.8	1,123.2	50,659	Pénzügyi szolgáltatás	Németország	
171 	Canon	23,062.0	617.7	81,009	Számítógépgyártás	Japán	
172 	Lloyds TSB Group	22,836.7	4,068.0	76,056	Pénzügyi szolgáltatás	Nagy-Britannia	
173 	Tyco International	22,496.5	985.3	182,000 	Elektronika 	USA	
174 	East Japan Railway	22,478.5	601.4	82,747	Vasúti közlekedés	Japán	
175 	Jusco	22,451.3	-25.2	34,375	Kereskedelem	Japán	
176 	Rabobank	22,373.6	n/a	53,144	Pénzügyi szolgáltatás	Netherlands	
177 	Mitsui Mutual Life Insurance	22,223.8	964.8	21,419	Biztosítás	Japán	
178 	First Union	22,084.0	3,223.0	71,659	Pénzügyi szolgáltatás	USA	
179 	Wells Fargo	21,795.0	3,747.0	89,355	Pénzügyi szolgáltatás	USA	
180 	Duke Energy	21,742.0	1,507.0	21,000	Közüzemi szolgáltatások	USA	
181 	New York Life Insurance	21,679.3	554.8	7,349	Biztosítás	USA	
182 	Novartis	21,608.9	4,432.3	81,854	Gyógyszeripar	Svájc	
183 	Barclays	21,573.0	2,846.3	77,000	Pénzügyi szolgáltatás	Nagy-Britannia	
184 	Nortel Netw orks	21,287.0	-324.0	80,627	Hálózati kommunikáció	Canada	
185 	American Express	21,278.0	2,475.0	88,378	Pénzügyi szolgáltatás	USA	
186 	Nokia	21,090.4	2,748.8	55,260 	Elektronika 	Finnország	
187 	Loews	20,952.6	363.2	27,618	Kereskedelem	USA	
188 	PG&E 	20,820.0	-73.0	22,433	Közüzemi szolgáltatások	USA	
189 	Conoco	20,817.0	744.0	16,700	Olajipar	USA	
190 	Viag	20,758.8	506.5	81,809	Kereskedelem	Németország	
191 	Cigna	20,644.0	1,774.0	41,900	Egészségügy	USA	
192 	Hyundai Motor	20,566.3	461.6	51,000	Járműipar	South Korea	
193 	Pepsico	20,367.0	2,050.0	118,000	Élelmiszer- és dohányipar	USA	
194 	Supervalu	20,339.1	242.9	80,000	Kereskedelem	USA	
195 	AMR	20,262.0	985.0	113,000	Légiközlekedés	USA	
196 	Bristol-Myers Squibb	20,222.0	4,167.0	54,500	Gyógyszeripar	USA	
197 	Groupe Pinault-Printemps	20,144.1	666.4	89,178	Kereskedelem	Franciaország	
198 	Sara Lee	20,012.0	1,191.0	138,000	Élelmiszer- és dohányipar	USA	
199 	FleetBoston	20,000.0	2,038.0	59,157	Pénzügyi szolgáltatás	USA	
200 	Sanwa Bank	19,999.9	1,073.2	12,997	Pénzügyi szolgáltatás	Japán	

	A 200 cég összesen	8,307,745.6	385,125.8	22,682,166			
	A világ összesen	30,211,993.0		2,892,000,000			
	A 200 cég a világ %-ában	27.5		0.78			

Forrás: Fortune, July 31, 2000.; International Policy Studies 2000
Irodalomjegyzék
Árva László - Diczházi Bertalan: GLOBALIZÁCIÓ és külföldi működő tőkeberuházások Magyarországon; Kairosz Kiadó / Növekedéskutató, 1998

Bennett, Dan: The creation & development of English commercial corporations and the abolition of democratic control over their behaviour; http://www.corporatewatch.org/pages/dan_corp.html 

Corporate Watch: What’s wrong with corporations?; http://www.corporatewatch.org/pages/corporations.html

Friends of the Earth, EWNI: The Citizens’ Guide to Trade, Environment and Sustainability; London, 2001., www.foei.org

Friends of the Earth International: Interlinkages, Issue 12/13 December 2000/January 2001

GAIA Sajtószemle 1992-2001 közötti számai, http://foek.hu/gaia

Kalas György: Környezetvédelmi jelzések, logók; Ökológiai Stúdió Alapítvány, 2001

Kukabúrár; www.kukabuvar.hu

Korten, David C.: Tőkés társaságok világuralma; Kapu kiadó, Budapest, 1996

Mander, Jerry - Goldsmith, Edward: The Case against the Global Economy; Sierra Club Books, 1996

Móra Vera: A Suzuki-kaland és más kis történetek a gépkocsi-iparról; GAIA Sajtószemle, 266. szám

Nyberg, Mikael: The Green Capitalists - A report about large corporations and the environment; Friends of the Earth Sweden, 1998

Pataki György - Radácsi László: Alternatív kapitalisták; Új Paradigma Kiadó, Szentendre 2000

Sarah Anderson - John Cavanagh: The Rise of Corporate Power; Institute of Polcy Studies, Washington, 2000
http://www.ips-dc.org/downloads/Top_200.pdf

Shell acknowledges arms purchases; Nigeria Torady Online, Monday, 5 February 2001

Zsebvilág 2000 - A század cégei; HVG Kiadó Rt., Budapest 2000