Zolnay Vilmos - Gedényi Mihály

A régi Budapest a fattyúnyelvben

Szerkesztette: Fazakas István és Kis Tamás

© Gedényi Mihály és Zolnay Vilmos örökösei, 1996

TARTALOM
Előszó
Bevezető
I. Budapest
1. Budapest elnevezései
2. Budapest területe
II. Épületek
Épületek, emlékművek, hidak
III. Szórakozó- és étkezőhelyek
1. Vendéglátó helyek
2. Kávéházak, cukrászdák
3. Mulatók, mozik, színházak
4. Nyilvánosházak
IV. Egészségügyi intézmények
1. Fürdők, strandok
2. Gyógyintézetek
3. Nyilvános illemhelyek
V. Közlekedés
1. Lófogatú járművek
2. Motorhajtású járművek
VI. Rendőrség, bíróság, börtön
1. Detektívek, rendőrök
2. Rendőrség, bíróság, börtön
VII. A budapesti ember
1. Budapesti emberek
2. Budapesti polgár
3. A budapesti csibész
3. Budapesti foglalkozások
VIII. Személynevek
1. Írók, művészek
2. Tanárok
3. Közéleti férfiak, politikusok
IX. Egyéb szavak
1. Hírlapok, újságok
2. Szervezetek, intézmények
3. Vegyes szavak
X. “Visszanevek”
A budapesti hely- és személynevekből alkotott más értelmű szavak
XI. Budapesti szólások
XII. A budapesti fattyúnyelv elnevezéseiről
Gedényi Mihály és Zolnay Vilmos fattyúnyelvi munkáinak jegyzéke
Irodalom
Jelek, rövidítések
Szómutató

Előszó
Gyakran látszik úgy, hogy a tudomány egyes eredményeinek megszületésében nagy szerepe van a véletlennek. A magyar szlengkutatás két kiemelkedő munkásának, Zolnay Vilmosnak és Gedényi Mihálynak az egymásra találása, a közös munka ötlete is ilyen látszólagos véletlen eredménye volt: Budapest 1944-1945. évi ostroma alatt a légoltalmi óvóhelyen ismerkedtek meg, s beszélgetéseik során hamar kiderült közös érdeklődésük az általuk fattyúnyelvnek nevezett, manapság inkább szleng néven emlegetett nyelvi jelenség iránt. Elhatározták, hogy amint lehet, közösen rendezik addigi gyűjtéseiket, és elkészítik a magyar fattyúnyelv teljességre törekvő nagyszótárát.
Két évtizedes munkával, saját gyűjtéseik mellett több száz tanulmány, cikk, könyv és szótár feldolgozásával el is készült ez a méreteiben világviszonylatban is párját ritkító munka, benne a magyar szleng eddig ismert 200 évének majd százezer adata.
A sors fintora, hogy se ez a nagyszabású szótár, se a Zolnay-Gedényi szerzőpáros által készített más szleng témájú munkák nem jelenhettek meg. Fölösleges ma már keresni annak okait, hogy ezelőtt 30-40 esztendővel milyen tudományos és (tudomány)politikai, személyes és személyeskedő indokai voltak a 24 gépiratos kötetben maradt nagy fattyúnyelvi szótár meg nem jelenésének. Annyival azonban tartozunk a magyar nyelvtudomány e két robotosának, hogy nevüket egy általuk készített könyv is megőrizze.
Az itt útjára bocsátott munka sajátos, nem elsősorban tudományos műfajt képvisel a szlengről szóló művek sorában. Nem szótár, hisz a benne lévő szavak nem szoros betűrendben vannak, és nem is tanulmány, hisz szócikkekben ad információkat. Ráadásul ezek az információk sem általában a szlengről szólnak, hanem sokkal inkább Budapestről, Budapest történetéről. Ez a könyv a nyelvészet eszközeivel egy sajátos várostörténetet vázol fel, s mivel anyagát a fattyúnyelvből meríti, a belőle kirajzolódó képből századunk első felének nem hivatalos Budapest-történetével ismerkedhet meg az olvasó.
Mivel a szerkesztés során számos változtatást tettünk a Zolnay Vilmos és Gedényi Mihály által elkészített szövegen, - elsősorban a magunk mentségére - szólnunk kell néhány szót ennek a könyvnek a születéséről is.
1956. februárjában egy Budapest néprajzával kapcsolatos tanulmányok megírására felhívó pályázat jelent meg a napilapokban. Erre a pályázatra készítette el Zolnay Vilmos és Gedényi Mihály Budapest a fattyúnyelvben c. munkáját, amit a szerzők 79 oldalnyi terjedelemben, befejezetlenül nyújtottak be, ugyanis az 1956-os forradalom eseményei megakadályozták, hogy a november 1-i határidőt betartva a pályázat elkészüljön. A munkát így is jutalomra és külön dicséretre érdemesítették, és a fővárosi népművelési osztály - mivel tervbe vette kiadását - kérte a mű befejezését. A szerzők 146 gépelt oldalra bővítve befejezték a pályamunkát, a kiadás azonban feledésbe merült, egész napjainkig.
Az 1956 óta eltelt negyven év indokolttá tette, hogy a kiadásra előkészítve bizonyos módosításokat hajtsunk végre a szövegen. A változtatások az eredeti szövegnek szinte minden pontját érintették: átalakítottuk a hibásnak érzett szövegezést, egyszerűsítettük a szavak eredetére adott magyarázatokat, kihagytuk azokat a szavakat, amelyeknek valamikori létezését mai vagy korabeli más források nem erősítik meg, azaz inkább csak alkalmi kifejezésekként tarthatjuk őket számon egy-egy író valamelyik munkájában.
A szerzők minden szócikkhez idézeteket csatoltak, hogy bizonyítsák az általuk felvett szavak hitelességét. Mi a szerkesztés során ezeknek legnagyobb részét elhagytuk, mert többségük lényeges többletinformációt nem hordozott.
Más megfontolásból maradtak el a szavak mellől a kifejezések kihalt, nem használt voltát jelző keresztek (). Egyrészt a könyv eredeti szövege negyven éve készült, s a benne található adatok zömmel a Millennium és a második világháború közötti időszakra vonatkoznak (ezt tükrözi a kerületek változása is), tehát adatai mindenképpen történeti adatok; másrészt - mivel Budapest jelenkori “szlengbeli” állapotát csak töredékesen ismerjük - nem tudtuk eldönteni, hogy egy-egy kifejezés, helynév stb. ma még él-e vagy már kihalt.
A változtatásaink mértékét az érdeklődő olvasó pontosan felmérheti, ha e könyv megfelelő fejezeteit összeveti a műből a Mozgó Világban (1994/5. sz. 32-48) megjelentetett részletekkel, amelyek az eredeti változatban közlik a szerzők szövegét. [Ennek a könyvnek az előkészítése során nyers formában, a gépelési hibákat nem javítva számítógépen rögzítettük az eredeti szöveget is. Ez szintén olvasható az Interneten az alábbi helyen: http://mnytud.arts.klte.hu/ szleng/zol_ged/zg_bpold.htm]
Az eredeti műhöz képest néhány kiegészítést is alkalmaztunk: nagy kezdőbetűvel jelöltük a tulajdonneveket, az azonos jelentésű és a betűrendben egymáshoz közel található címszavakat egy szócikkbe vontuk össze.
A szerzőknek a szavak, kifejezések eredetére vonatkozó megjegyzéseit erősen megszűrve szögletes zárójelben helyeztük el. A meghagyott idézetek dőlt betűvel szedve a szócikk végén találhatók.
Bizonyos szavaknak egy-egy csoportba való besorolásában nem mindig értünk egyet a szerzőkkel, de e téren - mint a mű szerkezetét és minden lényeges részét illetően - tiszteletben tartottuk a véleményüket. Hogy a tájékozódást könnyebbé tegyük, egy szómutatót állítottunk össze, amelyben a könyv minden előforduló magyar szlengszava megtalálható.
A szerkesztők

Bevezető
E könyv címében egy ritkán hallott szó található. Ez a magunk alkotta kifejezés a fattyúnyelv. Szavunkat még 1952-ben a Magyar Tudományos Akadémia I. Nyelv- és Irodalomtudományi Osztálya az argó magyarításaként elfogadta, és a készülő “A magyar nyelv értelmező szótárá”-ba fel is vette. Mi azonban az értelmező szótárnál tágabb jelentésben használjuk a fattyúnyelv szót, ugyanis a fattyúnyelv nemcsak argó. A tolvajnyelv (argó) rétegnyelv, méghozzá a társadalom egyik legalsóbb rétegének nyelve, a fattyúnyelv ezzel szemben nem különül el rétegnyelvvé, hanem általánosan használják, és szavaival épp úgy találkozunk az Akadémia tudósainál, az egyetemi katedrákon, mint az egyszerűbb polgárok, munkások nyelvében vagy akár a kültelki lebujok látogatóinak beszédében. Ebből következik, hogy az a nyelv, melyet mi fattyúnyelvnek nevezünk, magában foglalja nemcsak a tolvajnyelvet, az alvilág nyelvét, hanem a társadalom valamennyi rétegének, így a diákságnak, a kórházak ápolóinak és ápoltjainak, a kaszárnyák népének, a családnak, a gyermekeknek, dajkáknak a nyelvét. Ebbe a nyelvbe beletartoznak a játékos szóalkotások, felöleli a kártyások és más játékosok nyelvét, foglalkozik a sportolók kiszólásaival, szavaival, magáénak vallja az artisták, művészek egymás közti beszédét és általában minden olyan szót, szólást, kifejezést, mely nem tartozik szorosan a mesterségek, illetve foglalkozások szaknyelvébe, valamint köz- és irodalmi nyelvünkbe.
Ezek a szavak néha kérészéletűek, néha több évtizedesek, néha csak egy egészen kis körben ismeretesek, néha általánosak, az egész országban és annak minden társadalmi rétegében elterjedtek.
Mi ezúttal ennek a “nyelvnek” csak a Budapestre vonatkozó szavaival és szólásaival foglalkozunk. A szavakat több csoportba felosztva szótárszerűen elrendezve soroljuk fel. Megadjuk a szavak jelentését, magyarázzuk származásukat, közöljük azokat a szótárakat, melyekben már szótározva vannak és azokban a szócikkekben, ahol ilyesmi adódik, állandósult szókapcsolatokat is adunk.
Gyűjtésünket tizenkét főcsoportba, és ezeken belül alcsoportokba osztottuk. A csoportok a következők:
I. Budapest
1. Budapest elnevezései. 2. Budapest területe (út, körút, tér, rakpart, sétahely, kerület, külváros, városrész, környék, liget, tó stb.).
II. Épületek
Épületek, emlékművek, szobrok, hidak stb.
III. Szórakozó- és étkezőhelyek
1. Büfé, étkezde, kocsma, vendéglő, szálló stb. (az alkalmazottak, vendégek, a felszolgált ételek, italok stb.). 2. Kávéház, cukrászda, eszpresszó, tejcsarnok stb. 3. Mulató, orfeum, mozi, cirkusz, színház stb. 4. Nyilvánosház.
IV. Egészségügyi intézmények
1. Fürdő, strand. 2. Kórház, gyógyintézet, menhely. 3. Nyilvános illemhely.
V. Közlekedés
1. Lófogatú járművek. 2. Hajó, fogaskerekű vasút, sikló, villamos, autóbusz, trolibusz, helyiérdekű vonat, repülő stb.
VI. Rendőrség, bíróság, börtön
1. Rendőr, rendőrnő, detektív, besúgó. 2. Rendőrség, bíróság, börtön, bűnözés, igazságügyi intézkedés (jármű, eszköz stb.).
VII. A budapesti ember
1. Budapesti típus, tipikus pesti. 2. Budapesti lakos, polgár. 3. Budapesti csavargó, csibész, jassz. 4. Budapesti foglalkozások és ezek pesti elnevezései.
VIII. Személynevek
1. Irodalom, művészet. 2. Oktatás. 3. Közélet.
IX. Egyéb szavak
1. Hírlapok, újságok. 2. Szervezetek, intézmények. 3. Vegyes.
X. “Visszanevek”
Budapesti hely- és személynevekből alkotott más értelmű szavak.
XI. Budapesti szólások, mondások stb.
XII. A budapesti fattyúnyelv eddigi elnevezései

Reméljük, hogy munkánk mind az olvasók nagy táborában, mind a tudományos körökben megértésre talál, és azt olyan szeretettel fogadják, amilyennel mi a gyűjtés és a feldolgozás munkáját végeztük. Bízunk benne, hogy Budapest művelődéstörténetéhez, néprajzához ezzel az inkább a nyelvészet körébe vágó könyvecskével mi is hozzájárulhattunk.

I. Budapest
Mókembé képzeletbeli térképét terítjük az olvasó elé. Nagy város ez valahol Európában. Közepén egy folyó szeli ketté, a folyó neve Duncsi vagy Dungaj. Úgy a közepe táján egy szigetet kerít körül, mely a Szizsé nevet kapta. A folyó jobb partján északon Jajbuda terül el, valamivel délebbre az Irlandi rész-szel találkozunk, majd lejjebb az erdős, hegyes részen a Lipi-vel és a Duncsi-hoz közelebb a Kriszi-vel. Lent délen terül el a Lágyi vagy Lágimániosz. A bal parton fent északon az egyik kerületet Frisspest-nek hívják. Alatta terül el Disznófalva (ezzel a névvel a keletnek eső részen is találkozunk), majd ezt követi Angyalföld (micsoda angyalok tanyázhatnak itt?). A Duncsi partján haladva - ennek egy sétahely részét Drungaj-nak nevezik - délfelé Lipicsek, Lipócia vagy Lipiváros kerül az utunkba. Itt van a közelben Tripolisz, és a Duncsi partján van a Lidó is.
Beljebb, távolabb a folyótól egy pompás kertet jelez térképünk, melynek az idők folyamán több neve is volt. Nevezték a régiek, kik még németül gondolkoztak Statvájli-nak vagy Statvaldi-nak, melyből az ifjabb nemzedék Stadi-t csinált. Újabban Lizsé a neve, ezt az elnevezést találjuk “térképünkön” is.
De kerüljünk vissza folyónk partjához, és dél felé tartva megleljük a Sziti-t. Ez nem belvárosa városunknak, mint egyes külföldi városokban, hanem csak egy, a börze körül elterülő városrész. Kijjebb ettől a városrésztől északra a kevésbé előkelő Bringyeleváros található. Ez a városrész előkelőségben vetekedhet a Stadi melletti Lepratelep-pel.
Délkeleten Kibanya nevét olvashatjuk térképünkön. Déli határát városunknak a Francstadt nevű kerület zárja le, mely után már csak a kültelkek városrészeit, Böskefalvá-t és a jobb parton a Kami-t említjük. Ez utóbbi egy erdőssáv neve.
Vessünk egy pillantást városunk utcáira, útjaira, tereire. Érdekes nevekkel találkozunk.
Itt van mindjárt a Dobsztrít vagy gúnyos nevén a Drei Drommel gasse, a Gróf-Fürdő-Attila utca és másik méltóságban nem alatta maradó Méltóságos gróf Teleki tér.
Hogy a tereknél maradjunk, itt találjuk a Sin-tér elnevezésűt, melyet a város népe egy szóba mondva hangoztat. Ennek a térnek másik neve a Tűzfal tér, aztán van még Szajrés tér, Sóhajok tere, Mókemplácc, Magtár tér és még sok más.
Egy nagy út vezet kelet felé, ez az Ülcsi. A belvárosban a Mafla-sarok, majd kijjebb a Gutman-sarok tűnik elénk. A Duncsi jobb oldalán a Kisdomb, hogy a többieket ne említsük.
Itt találjuk ezen a képzeletbeli térképen az Abbáziai-part-ot, a Banánsziget-et, a Cérna-korzó‑t, a Fáskör-t és a Gimplisziget-et. Utcák, terek, körutak ezek.
A már említett Szizsé-n kívül egy másik sziget is van, a Drótsziget, tó is akad, nem is egy: a szép kertben, a Statvájli-ban a Piszkos tó és a Lágimániosz-on a Feneketlen tó.
Itt az Ülcsi-út végében egy füves, bokros, fás hellyel találkozunk, ennek a neve Dzsungel, de ezt a nevet használják a Statvaldi-ra is.

1. Budapest elnevezései
Butapest tréf Budapest.
Falu tréf 1. Budapest. 2. A pesti oldal (balpart). Bemegyek a faluba: tréf. Átmegyek Pestre.
Fürdőváros tréf Budapest. [Az ismert Itt állok megfürödve, ‘becsaptak’ mondásból, a fővárosban ugyanis sok a csaló.]
Kávéházak városa gúny Budapest. [A sok kávéház miatt. Kétes értékű jelző, mert a kávéházakban sok ingyenélő és gyanús elem tanyázott.]
Mohambé, Mókembé Budapest. [Tolvajnyelvi szó: jid. mokem ‘város’ + bé (Budapest kezdőbetűje kiejtve).] A blázi ‘hideg’ kergeti őket (a bűnözőket) mindenfelől Nipis, vagy régebbi nevén Mokembé szük és zsufolt, bűzös levegőjü diró-iba ‘lakásaiba’ (Tábori: Pesti specialitások 99).
Nipis(mókem) Budapest.
2. Budapest területe
Abbázia-part A budapesti Nagykörút belső köre a Rákóczi út és Andrássy út között. [Az Abbázia kávéház neve után.]
Alag(i-út) Alagi lóversenypálya.
alag Alagon rendezett lóverseny.
Angyalföld A VI. kerületnek a Nyugati pályaudvar mögött, a Váci út mentén elterülő része.
Anna Az Anna kápolna a budai hegyekben.
Auguszta A külső Üllői út mentén Kispest határában 1914-1918. között épült barakktelep. [A teljesebb Auguszta-telep névből.]
Banánsziget A volt budapesti Berlini tér közepén elterült járdasziget. [A járdasziget közepén állott emeletes, hatszögletű csemegéspavilonról, amelyben banánt is árusítottak.]
Banántorony A Banánszigeten állott tornyos pavilon.
Bori Boráros tér.
Böskefalva tréf Pesterzsébet.
Brikson Sashalom területén épült városi házak és környékük. [A ponyvaregényekből ismert angolos hangzású gyakori városnévből gúnyos előkelősködéssel.]
Bringyeleváros A VI. kerületi Dagály utca és a Vizafogó gát közötti részen 1925-ig megvolt vályogházakból álló telep, amit a vidékről a fővárosba vándorolt tót napszámosok részére építettek. [? bringyele (tótokat csúfoló szó).]
Cérna-korzó A József körútnak a Baross utca és az Üllői út közötti belső köre. [Fiatal varrólányok sétálgattak itt, innen a gúny. cérna.]
Csaló-köz 1. A Teleki tér. [A volt ócskáspiac után, ahol az adásvételnél csaltak.] 2. Az I. kerületi Donáti köz, Donáti lépcső. [Ismert bordélyház volt itt évtizedekig 1930 előtt, ahol a férjek megcsalták feleségüket.]
Cséri Szemétlerakó telep a főváros határában. [Cséry nevű volt bérlője, illetve tulajdonosa után.]
Csikágó(-negyed) A VI. kerület külső része. [Az Amerikai Egyesült Államok Chicago nevű városáról, ahol egymást keresztező egyenes utcák vannak, mint itt is.] A modern Budapestnek van egy nemrég kiépült városrésze a keleti pályaudvar mellett, egyfelől a Csömöri-ut és Damjanich-utca, másfelől a Rottenbiller-utca és Aréna-ut között, a melyet a néphumor találóan Csikágó-nak nevezett el (Tábori-Székely: Nyomorultak, gazemberek 5).
Csirke-korzó A József körútnak a Baross utca sarkától az Üllői úti kereszteződésig tartó belső köre. [A csirke ‘leány’ szóból, mert sok fiatal leány sétálgatott erre az esti órákban.]
Disznófalva 1. Kőbánya. [A kőbányai sertéshizlalda után.] 2. Újpest régi neve. [A város határában disznóólak voltak.]
Dobsztrít tréf A Dob utca.
Drótsziget A Városligetben az a sziget, amelyen a Vajdahunyad vára áll. [1840 előtt a szigetre a déli oldalról egy huzalokból készült függőhídon lehetett bemenni.]
Duncsi, Dungaj A Duna folyam, illetve partja mindkét oldalon.
Dzsungel 1. Népliget. [A rendezetlen bokros, füves, nem parkosított rész, valamint a zavaros biztonsági állapotok miatt.] 2. Városliget.
Erzsi 1. Erzsébetváros. 2. Erzsébet körút.
Fáskert A régi Lipótvárosban és a Józsefvárosi pályaudvar mellett elterülő bokros, szabad terület.
Fáskör A Városligetben az István út és Aréna út szögében a Színkör mögötti, fákkal szegélyezett, tágas, kör alakú játszótér.
Gimplisziget A Keleti pályaudvar mögötti elhanyagolt, gazos terület, a régi lóversenytér, a mai Sportcsarnok gyakorló pályáinak helyén. [Tolvajnyelvi gimpli ‘becsapható áldozat’ szóból, ugyanis a Fiumei úton az OTI székházban fizették a betegállományú munkásoknak a táppénzt, akik jó időben ezen a területen tanyáztak. Itt kártyáztak, aludtak és a szélhámosok serege vette körül őket.]
Gróf-Fürdő-Attila utca tréf Az V. kerületi József Attila utca. [Gúny. célzás a gyakori névváltozásokra az előző neveiből alkotott elnevezéssel (Gróf Tisza István utca; Fürdő utca; József Attila utca).]
grund(ó) Üres telek, gyermekek játszóhelye. [Ném. Grund ‘telek’.]
Gutman-sarok A Rákóczi út és a Síp utca sarka. [A régi Guttmann és Tsa. ismert ruhaüzlet cégére után.]
gyep, gyöp Lóversenypálya. [A pálya és a nézőtér gyepes felülete után.]
hallerista Piaci orgazda a Haller téri vásártéren.
Hangyatelep Kültelki városrész a Ferencvárosban.
Hepaj 1. Városliget. 2. Népliget.
Hosszú luk A Bajza utca folytatásában aluljáró a vasúti sínek alatt.
Infravörösmarti tér Vörösmarty tér. [A Gundel-Vörösmarty cukrászda teraszán infralámpákat szereltek föl, amelyek hideg időben melegítenek.]
Irlandi rész III. kerület Újlak egy része 1900 körül.
Jajbuda tréf III. kerület Óbuda.
Jobbágysztrít VII. kerület Jobbágy utca.
Kami Kamaraerdő.
Kazbár Grassalkovich utca és környéke. [? Az idegenlégiós ponyvaregényekben gyakran szereplő Kazbar arab településnév után.]
Kazincki utca Kazinczy utca. [Tudatlan ejtés.]
Kerek Oktogon tréf Körönd. [Hasonlít az Oktogon térre, csak nem szögletes, hanem kerek.]
Kibanya tréf Kőbánya. [Az anekdota szerint egy először Budapestre utazó vénasszony ijedtében leszállt Kőbánya vasútállomáson a kalauz kiáltására, mert úgy értette, hogy Ki, banya!]
Kínai-negyed A Conti utca és környéke. [San Francisco és New York kínai negyedének analógiájára, mert itt is zugkocsmák és bordélyházak voltak.]
Kisdomb A Krisztina körút és Széna tér sarkán, a jelenlegi postaépület helyén volt dombos játszóhely.
Kiserdő Kispest határában lévő erdő.
Köpködő Bérkocsis utca és József körút sarka. [Állami munkaközvetítő volt ott, és a várakozó munkások nagy csoportokba verődve dohányoztak, köpködtek.]
Kriszi Krisztinaváros.
Ládaváros tréf A Valéria telepi fabódékból épült házcsoport.
Lágimániosz tréf Lágyi Lágymányos.
Lavór Az újpesti téli kikötő. [A Duna nyílt nagy vizéhez képest kis állóvíz.]
Lepranegyed, Lepratelep A régi Lóversenytér, a mai Népstadion környéke. [A társadalomtól elrugaszkodott, nyomorgó emberek úgy éltek itt (nagyrészt a szabadban), mint a társadalomból elűzött leprások.]
Lepsi Angyalföldön a Dagály utca és a Vizafogó gát közötti részen tót napszámos telepesek részére vályogházakból épült telep 1925 előtt. [Szlovák, cseh lepší ‘jobb’.]
Lidó Az újpesti Duna-part a Római-parttal szemben. [Gúny. előkelősködés az ol. Lido után.]
Ligécia, Ligi, Ligó Városliget.
Lipi(város), Lipicsek, Lipócia Lipótváros.
Lizsé Városliget. [Tréf. franciás ejtés.]
Lovi Lóversenytér.
lövedéki kihágás tréf A háztartási alkalmazottak és vámőrök szerelmeskedése a Vámpalota körüli esti sétahelyen. [Szójáték a vámőrök által üldözött jövedéki kihágás szóból + lő ‘közösül’.]
Mafla-sarok A Ferenciek terén a templom bejárata előtti térrész. [Vasárnap délben kiöltözött fiatalemberek csoportokba verődve álldogáltak és nézegették a templomból jövő nőket.]
Magtár tér A Petőfi-híd budai hídfőjének környéke. [A magtárszerű új műszaki egyetemi épületekről.]
Major, Majzó A Városmajor.
Marci Marcibányi tér.
Méltóságos gróf Teleki tér tréf Teleki tér és a volt ócskás piac. [Gúny. túlzás az ócskaságok ellentéteként.]
Mókemplácc argó A volt Teleki téri zsibvásár. [Jid. mokem ‘város’ + ném. Platz ‘tér’.]
Muzi(um) A Magyar Nemzeti Múzeum körüli kert.
Nagysezlon A régi lóversenytér a mai Népstadion helyén. [A gyepen hevertek az emberek, mint a sezlonon.]
Nepcsi Népliget.
Pávasziget A Városligeti tó szigetének neve 1870 előtt. [Az ott tenyésztett pávák után.]
Pesti Mónmártr A Nagymező utcának az Andrássy út közelében lévő része. [A párizsi Montmartre után, amely a színházak és mulatók negyede; a Nagymező utcában is több színház és mulató volt egy csomóban.]
Pesti Sziti A régi Lipótváros. [Ang. city ‘városrész, belváros’.] “Pesti City” néven az 1900-as évek óta nevezik az 1790 körül felépített pesti Újváros, másként Lipótváros... kerületet, illetőleg annak Lánchíd és Margithíd közé eső részét (Patricius Budapest 27).
Rökszilágyi utca tréf Rökk Szilárd utca.
Rombahsztrít tréf Rumbach Sebestyén utca.
Rondó Fákkal szegélyezett, kör alakú sétatér a Városligetben.
Sifmanplacc Régi ócskás piac a mai Operaház helyén 1880 előtt. [Régi ném. neve Schiffmann Platz után.]
Sin-tér Az V. kerületi Kálvin tér régi neve. [Igen sok villamos sín szelte át + szójáték a sintér hasonló hangalakjára.]
Skacski Lóversenytér. [? Héb. schketschke ‘ugrál’.]
Smec-kert tréf A volt Műegyetemi Evezős Club kertje. [MEC mozaikszó + tolvajnyelvi smaci ‘csókolódzás’: utalás az ott folyt szerelmeskedésekre.]
Sóhajok tere A régi Barátok tere (Ferenciek tere). [Több lap szerkesztősége volt itt és az írók kézirataikkal zsebükben nagyokat sóhajtozva jártak erre.]
Splényi-féle négyszög A Kossuth Lajos utca és Rákóczi út kereszteződése. [Splényi rendőrkapitány neve után, aki itt keríttette be és fogdostatta össze a Tisza Kálmán kormánya ellen tüntetőket.]
Stadi, Statvájli, Statvald(l)i Városliget. [A Városliget német Stadtwald (tkp. városerdő) nevéből.]
Stefánia Kocsikorzó a régi Stefánia úton a Városligetben.
Szajna-part A Múzeum körút 2. sz. telke, ahol a régi Nemzeti Színház bérházépületének udvarán használt könyveket árusítottak. [A párizsi Szajna-part nevezetes könyvkereskedőiről.]
Szajrés tér Haller tér. [A tolvajnyelvi szajré ‘zsákmány’ szóból, mert a Haller téri piacon gyakran cseréltek gazdát lopott holmik.]
Szigi, Szizsé Margitsziget. [A szizsé a sziget franciás ejtésével alakult.]
Tandelmárk Teleki téri ócskáspiac régi neve. [Ném. Tändelmark ‘ócskáspiac’.]
Tangó 1. Az Ecseri úti ócskáspiac. 2. A régi ócskáspiac a Teleki téren. [? Szójáték a hasonló hangokkal kezdődő Tandelmárk szóra.]
Tabcsi Tabán.
Teleki A volt ócskáspiacáról nevezetes Teleki tér.
Tercsi(város) tréf Terézváros.
Tetűbörze Az ószerescsarnok környéke a Teleki téren.
Tripolisz A VI. kerület külső része. [A tripoliszi háború kitörésének idején épült, így ragadt rá a név.]
Tűzfal tér A Kálvin tér 1945 után. [Ugyanis a lebombázott házak helyén keletkezett térre tűzfalak meredtek.]
Ugató, Ügsi Ügetőpálya.
Újvilág A Lipót körút környéke. [Az újonnan épület lakónegyedek után.]
Újzséland tréf Lipótváros. [Szójáték Új-Zéland hangalakjára a zsé ‘zsidó’ szóval, célozva a kerület lakosságára.]
Ülcsi Üllői út.
Ülepke utca tréf III. kerület Lepke utca.
Üzsi Ügetőpálya. [Franciás ejtés az Ügető Ügi nevéből.] Az ügetőpályát pestiesen én neveztem el üzsinek (Tarján: Pesti éjszaka 29).
Valcsi Valéria-telep.
Vesztőhely tréf Lóversenypálya [Hely, ahol pénzt lehet veszteni.] Alag... már az inkvizíció idejében közkedvelt vesztőhely volt (Atelier Blaedeker 34).
Vurstlipráter Városligeti mutatványos tér. [A bécsi ném. Wurstl Prater név után.]
Zöld-tó A városligeti tó. [A János vitézből ismert kék tó ellentéteként, mert a városligeti tó békanyálas, zöld, szennyesvizű tó.] Zöld tó, piszkos tó, Melyben a Rákos vize árad... (paródiadal Feld Mátyás: János vigéc című darabjából 1904 körül.)
Zuglizsé tréf Zugliget.
Zsarai tréf Garay tér. [Franciás ejtés.]
Zsibaj Teleki tér. [Célzás a zsibvásárra és az ócskás piacra jellemző zsivajra.]

II. Épületek
Amíg Budapest utcáinak, tereinek fattyúnyelvi elnevezése többnyire a nem régen élt nemzedék műve, addig egyes épületeinek ilyenfajta elnevezése akár 200 évre is visszanyúlik.
Mindjárt első szavunk is ilyen régebbi elkeresztelés. Az óbudai amfiteatrum latin neve évszázadokon át megmaradt a hely lakóinak emlékezetében, de jelentését, használatát már nem nagyon ismerték. Így azután vagy 150 évvel ezelőtt az állatheccek idején - mikor is ezt a rommaradványt ilyen célra is használták - Vieh tetrum-nak nevezték. Ebből az elnevezésből származott később a gúnyos Am-fí-teátrum.
A néphumor keresztelte el az 1945-ös ostrom után felállított szükséghidakat - melyek a felrobbantott hidak pótlásaként verettek a Dunán - Bözsi-nek, Erzsiké-nek Bözsiké-nek, Manci-nak. Becenevüket szinte kínálta az alkalom, hiszen épp a női nevű Erzsébet- és Margit-hidaink pótlására készültek.
A Cserebogár név, mely az Andrássy út városligeti végén álló millenniumi emlékmű magas oszlopán álló Gábor arkangyalt tiszteli meg, nem egyedülálló az elkeresztelések történetében: elődje, az ugyanezen a helyen állott zászlórúd például Fogpiszkáló-ként élt a budapestiek szavajárásában. Ez a Fogpiszkáló volt a városligeti, helyesebben Stefánia úti kocsikorzó egyik fordulóhelye. (A másik az út végén álló, azóta már lebontott víztorony volt.) A Fogpiszkáló a múlt század kilencvenes éveinek végén a Széchenyi-hegyre került. A millenniumi emlékmű arkangyala még a Rézangyal névre is hallgatott, mely név a magyar káromkodásokban oly gyakran szereplő “a rézangyalát”-ból ragadhatott rá.
A Snejderfírek elnevezése a szótárban felemlített művelődéstörténeti adaton kívül megtanít egyebekre is. Megtudjuk belőle, hogy már a múlt század végén az uzsorás, pénzharácsoló neve vágó volt. A mai fattyúnyelv a vágó-t már nem a bankárra érti, aki akkoriban kuponokat vágott, hanem a nagy haszonnal dolgozó kereskedőre, nagy pénzért védő ügyvédre, vagy betegét nem kímélő orvosra és a nagyvágó összetételben a kártyahazardőrre, hamiskártyásra.
A szveti ‘tetemnéző’, sőt a legújabb forcsi ‘forradalom’ a tipikus fattyúnyelvi -i képzővel keletkeztek.
Érdekesebb már a városligeti hidak elnevezése. Ezek határozottan értelmiségi elnevezések, és nem a nép nyelvén keletkeztek. Világot járt, Párizst látott emberek alkotása kell hogy legyen, különben honnan vették volna Párizsi-híd és Szajna-híd elnevezéseiket?
Ebbe a kategóriába sorolhatjuk a tetemnéző morgó elnevezését is, hiszen ez csak nyelvtudás alapján keletkezhetett a francia morgue-ból. Hogy ebbe egy kis humor is - még ha ez akasztófahumor is - vegyült, az kétségtelen.

Épületek, emlékművek, hidak
Am-fí-teátrum tréf A óbudai római kori amfiteátrum romjai. [Ném. szójáték az Amfiteátrum hangalakjára: am (helyhatározó) + Vieh ‘barom, állat’ + Theatrum ‘színház’, célzással a műveletlen óbudai svábokra, akiket nem érdekeltek a római kori romok.]
Boszorkány-rondella A pesti Dunaparton a görögkeleti templom közelében régi bástyatornyos épületben működött bordélyház.
Bözsi 1. A felrobbantott Erzsébet híd. 2. A felrobbantott Erzsébet híd pótlására épített pontonhíd 1945 után. Örömmel jelentjük, hogy a gólyanéni szerencsésen megérkezett “Bözsikével”. Bár Erzsébet mama jelenleg még gyengélkedik, de reméljük, hogy hamarosan felépül. (Ludas Matyi 1/26 (1945. november 11.): 2).
Bözsike Az Erzsébet híd pótlására épült pontonhíd 1945 után.
Csari A központi vásárcsarnok.
Cserebogár A Millenniumi emlékmű oszlopán Gábor arkangyal alakja. [Alulnézetből látható alakja után.]
Erzsi A felrobbantott Erzsébet híd pótlására épült hajóhíd az eredeti hídtól északra.
Fogpiszkáló A Széchenyi-hegyi kilátó. [Vékony, hosszú zászlórúdja után.]
Franci A Ferenc József híd régi neve. [Ferenc németes beceneve.]
Gólyavár Emeletes épület a Bölcsészkar udvarán a Múzeum körút 6-8. szám alatt. [gólya ‘elsőéves egyetemi hallgató’.]
Karcsúmária A Lánchíd budai hídfőjénél lévő térképészeti 0-pont. [Évekig egy Mária szobor állt itt.]
Közgáz Közgazdaságtudományi Egyetem a Szerb utcában.
Lipóti Lipótvárosi Kaszinó.
Magtár A Budapesti Műszaki Egyetem három új épülete a Petőfi híd budai hídfőjénél. [Általános vélemény szerint csúnya, magtárszerű épületek.]
Magyarka A VII. kerületi Izabella téren volt Magyar Színház beceneve.
Manci A felrobbantott Margit hídtól északra épült ideiglenes fahíd 1945-ben.
Morgó Tetemnéző a Szvetenay utcában. [Fr. morgue (ejtése: morg) ‘tetemnéző’ szóból.]
Muzi Magyar Nemzeti Múzeum.
Nájgebáj A volt lipótvárosi Neu Gebäude (ném. ‘új épület’) nevű laktanya és börtönépület 1790 után.
Opéria tréf Operaház. [Játékos latinosítás.]
Párizsi híd, Szajna-híd A millenniumi emlékműtől a városligeti tavon át vezető híd. [Rövid és lapos ívű, továbbá szép díszes lámpái voltak, akár a párizsi hidaknak.]
Rézangyal A Millenniumi emlékmű oszlopán álló arkangyal.
Snejderfírek A Vörösmarty téri volt Gerbeaud-épület és a hozzá csatlakozó épületek tömbje 1880 körül. [Ném. Schneider ‘vágó’ + ném. Viereck ‘négyes sarok’.] Schneider-Viereck körülbelül annyit jelent, mint a “vágók” négy sarka. Négy hatalmas, ma is meglévő sarok-bérpalotából állt ez a négyzet: mindegyikének tulajdonosa a néphumor szerint mesterségéből kifolyóan “vágott”. Az egyik háziur sebész, a másik hentes, harmadik szabó és a negyedik bank, amely couponokat vág. (Balla: Kávéforrás 51).
Suszterbazár A mai Párisi udvar helyén volt átjáróház-bazár. [Nagyon sok cipészüzlet volt benne.]
Százház A Keleti pályaudvar belső környéke. [A sok csúnya egyforma bérkaszárnya után, amelyeket a Thököly út építése alkalmával bontottak le.] A vallás tekintetében két szekta dominál: az egyház és a százház (Mosolygó történelem 153); A Százházból nem ritkán ujságpapirba takart csecsemőket vittek a Fehér Kereszt-kórházba (Exotikus pesti városrészek).
Szveti Tetemnéző a IX. kerületi Szvetnay utcában.
Tizenháromház Váci úti jellegzetes háztömb. [Tizenhárom egy tömbbe épített ház.]
Tót-ház A Rákóczi úti evangélikus templom és lakóház. [Tót nyelvű evangélikus gyülekezet után.]
virágcsárda tréf Utcai virágárus bódé.
Zöldház Andrássy út 60. [Itt volt a nyilaskeresztes párt központja; a párt zöldszínű inge után + gúny. célzás a zöldházikó ‘nyilvános utcai illemhely’-re.]

III. Szórakozó- és étkezőhelyek
Ennek a csoportnak majd minden szavában a fattyúnyelv alkotóinak humora csillan meg. Többen, kik előttünk az argóval foglalkoztak azt állítják, hogy humor dolgában a magyar fattyúnyelv meg sem közelítheti például a francia argót. Hogy ebben mennyire tévednek, elég egy-két pillantást vetni e csoportunk szavaira. A néphumor megnevettető alkotása a közismert Anyák boltja csecsemőkelengyét árusító üzlet után elnevezett apák boltja ‘italbolt’, vagy az automata büfék böfögő elnevezése, mely népböfögő alakban is ismert.
Másfajta humor nyilatkozik meg a bableves ‘hajnalban nyitó kocsma’ elnevezésénél, mely a hajnali mulatozások másnapossága “ellen” felszolgált levesről kapta a nevét. Az ilyen kocsmát nevezték bablevescsárdá-nak, az utcán támolygó, hanyag ruhájú, még ki nem józanodott emberre pedig azt mondták, hogy a bablevesből jött. Az efféle kiskocsma elnevezése volt még a bumszti is. Egy kisvendéglőt Hullamosó-nak hívtak, ez az odajáró vendégek foglalkozása után kapta nevét. A gúnyban önmagát sem kímélő megnyilatkozás adta a népbüfék lócsárda elnevezését: lekopott a szó elejéről az ál(l) szócska és lett állócsárda helyett lócsárda. Az elnevezést az is motiválta, hogy ezekben a népbüfékben nem lehetett leülni, hanem mint ahogy a ló is teszi, állva kellett enni. A csárda szót különben igen gyakran alkalmazza a fattyúnyelv étkezőhelyiségek elnevezésében, így például a tejcsarnokot tejcsárdá-nak nevezi, a főváros által egyidőben fenntartott, Sipőc Jenő polgármester alapította városházi étkezdét Sipőc-csárdá-nak és egy utcai nőktől is látogatott kocsmát Neszepicsa-csárdá-nak.
Már erőszakosabb alkotás az Asztória szálló és étterem Ahsztória és Ajsztória elnevezése, hol az első az oda való vágyakozást, a második az onnan való kiüldöztetést akarja szimbolizálni.
Eleink humorát csillogtatja meg a Török Csacsi elnevezés, melyet a múlt század közepén viruló Török Császár kávéházra alkalmaztak.
Éjjeli zenés, táncos, műsoros mulatóhelyeknek a macskával kapcsolatos elnevezése francia eredetű. Párizs szülte a különböző jelzőjű Chat-okat, itt nevezték el így a mulatókat. Ezek nyomán születtek meg a mi Kék, Vörös, Tarka Macska stb. éjjeli mulatóink, hol már nem a valódi macskákra kell gondolnunk, hanem annak fattyúnyelvi ‘nő, leány’ jelentésére.
Tulajdonosuk neve után elnevezett kocsmákkal is találkozunk, ilyenek például a régi híres Szikszay-féle vendéglő Sziki neve, vagy a Csocsóbácsi kocsmanév, a Hercli, a Salcer, mely két utóbbi kissé illetlen dolgok művelése nyomán kapta hírességét. Mint a Sziki, úgy született meg a Vampetits vendéglő Vampi neve.
A pincérek, főpincérek, vendégek, a fogyasztott ételek, italok nevei is mind-mind a régi pesti humort tükrözik. Legjellegzetesebbek a rövidítések, mint fek ‘feketekávé’, kapó ‘kávé pohárban’, pikfek ‘pikkoló fekete’, vagy az egyes vendégek jellemzésére alkotott szavak, mint dáfrádmáher ‘nem kívánatos vendég’, felugrálós, aki egyre indul, de mégsem megy el, néger, aki csak feketét rendel, sétáló vendég, aki csak bemegy, átsétál és távozik, a szandolin, aki egymagában üldögél, vagy a stikavendég, aki inkognitóban szeret maradni.
A vendégekre jellegzetes étkezőhely elnevezések is a humor jegyében születtek meg, mint a Riviera kávéház Ribiéra vagy a Valéria kávéház Kurvaléria neve az utcai nők után, valamint az Orczy kávéház Orci-templom elnevezése a zsidótemplomból oda betérő izraeliták nyomán.

1. Vendéglátó helyek
Ahsztória tréf Astoria szálló és étterem. [Ah! vágyakozó sóhajtással ejtett szójáték, mert elegáns, drága szálló volt.]
apák boltja tréf Italbolt. [A csecsemőkelengyét árusító “Anyák boltja” név után, mert a férfiak, az apák ide jártak.]
bableves(csárda) Hajnalban nyitó kocsma. [A reggel záró kocsmákból, mulatókból kiszorult korhelyek részére bablevest szolgáltak fel.] Bablevesből jött: Hanyagul öltözött, gyűrött vendég.
böfögő Automata büfé. [Szójáték a büfé + böfög szavakból.]
bumszti(keller) Kiskocsma. [Bécsi ném. Bumsti ‘kiskocsma’ + ném. Keller ‘pince’.]
büfke, büfi tréf Büfé.
Csocsóbácsi Kocsma a Molnár utca és Borz utca sarkán 1920 körül. [A tulajdonos beceneve után.]
csodabár, csudabár tréf Szegényes kültelki vendéglő 1928 körül. [Herczeg Géza Budapesten játszott Csodabár című színdarabjának címéből.]
csúzlicédula tréf A főpincér adósainak jegyzéke. [Utalás a csúzligumi nyúlására, mert az ezen található névsor is egyre nyúlik.]
drótszőrű Kültelki kocsma.
éhezde 1. Olcsó külvárosi kifőzde. 2. tréf Üzemi étkezde.
fájerpurs Kocsmai szolgalegény, aki a tüzet rakta. [Ném. Feuerbursch ‘ua.’.]
fiáker Egy pár virsli. [A virsli két kolbászkából áll, és a fiákert is két ló húzza + az a hiedelem, hogy a virslibe lóhúst is tesznek.]
gépkocsma Automata büfé.
Gödör A volt kispesti Papp-féle halászcsárda. Egy ratkóval piáltunk a Gödörbe, meglehetősen siker voltam már (Simon: Itt az ősz...).
Gödör-vendéglő Régi ferencvárosi kocsma.
Hercli A Király utca elején volt rosszhírű kávéház, kocsma. [Herzl nevű tulajdonosa után.]
hercli Harmadrangú étkezde. Menjen a herclibe! (Neveletlenség esetén rendreutasítás).
Hét Tetű Volt tolvajkocsma a Dob utca 40. számú házban. [Tréf. célzás a piszkos, tetves vendégekre.]
herlaufer Pincér. [Ném. hierher ‘ide’ + ném. Laufer ‘futó’, mert a pincér sokat fut ide-oda.]
Hullamosó Vendéglő a Gyulai Pál utca és Stáhly utca sarkán. [A Rókus kórházból odajártak a műtőszolgák.]
jakobrőderer Külföldi palackban csalással felszolgált magyar pezsgő. [Louis Roederer ismert pezsgőmárka volt, ennek a palackjában szolgálták fel az ittas vendégeknek a magyar pezsgőt + Jakob a mulatóhely tulajdonosok többnyire ném. neve után.]
Kéthatos Tisza Kálmán téri garniszálló. [A harmadrangú, két hatossal megfizethető kéjnőkről.]
Kis Ric A Rákóczi úti Edison szálló. [Gúny. a legelőkelőbb budapesti szálló, a Ritz után, mert igen szerény szálló volt, leginkább kispénzű artistanők laktak itt.]
lócsárda tréf Italbolt, népbüfé. [< állócsárda, mert állva esznek benne, mint a lovak.]
Lukszustutaj A pesti Lánchídfőnél tutajra épült Kék Duna étterem. [A Lukszustutaj című szovjet film után + túl drága árai miatt.]
maharadzsa Hamisított ital pincérek által használt neve csaláskor.
makheci Zugkocsma. [< Makkhetes.]
makkhetes Kiskocsma. [A kocsmák gyakori “Makk Hetes” cégéréről.]
népböfögő tréf Népbüfé [Szójáték a büfé + böfög szavakból.]
Neszepicsa-csárda A Rákóczi út és Szövetség utca sarkán volt reggelig nyitva tartó kocsma 1928 előtt. [Obsz. célzás arra, hogy sok olcsó árú kéjnő sürgölődött és ajánlkozott a kéteshírű vendégek között.]
óberlaufer Tolvajnyelven főpincér. [Ném. Oberkellner ‘főpincér’ + laufer ‘futó’, mert a pincér sokat szaladgál. Vö. herlaufer.]
Ördöghídja Régi tolvajkocsma a Ferencvárosban. [Cégérnév.]
Petropol tréf A Rákóczi úti Metropol szálló és étterem. [Metropol + Petrográd szójáték, mivel itt 1945-1947 között sok átutazó szovjet katona szórakozott és gyakori veszekedések voltak.]
pofa ser Egy pohár sör.
Sipőc-csárda Városházi étkezde. [Sipőcz Jenő főpolgármester neve után.]
sördorádó Söröző. [sör × eldorádó.]
Spigli A volt Erdélyi borozó vendéglő az Operaház mellett. [Spiegel nevű régi tulajdonosáról.]
spiszi(n), spizi(n), splizi argó Tolvajkocsma.
Szauvirt A Király utcai Kék macskához címzett bormérés tulajdonosának, Emmerling Lajosnak a gúnyneve. [Közismert gorombaságai miatt: ném. Sau ‘disznó’ + ném. Wirt kocsmáros.]
Sziki A régi Kerepesi út (ma Rákóczi út) és Múzeumkörút sarkán volt Szikszay-féle vendéglő.
Tarka Macska Régi kocsma a Király utcában [Cégére után.]
Török Csacsi Régi Török Császár kávéház a hajdani Rózsa téren, a mai Belvárosi templom környékén 1839-1898. [Szójáték a csaszi ‘császár’ - csacsi szópárral.]
Trieszti Nő A Városliget peremén az Erzsébet királynő úton nagy vendéglő volt kerthelyiséggel. [A Trieszti nőhöz volt a cégére.]
Vampi A volt városligeti Vampetics vendéglő az Állatkert területén.
Vas-kocsma gúny A Népjóléti Minisztérium által fenntartott étkezőhely. [Vass József népjóléti miniszter neve után az 1920-as években.]
Vörös Macska Harmadrangú kocsma a Király utcában. [Cégére után.]
Zalcer Régi rossz kávéház a Deák téri evangélikus templom mögött. [A tulajdonos, Salzer neve után.]

2. Kávéházak, cukrászdák
almavári-babári Kávéházi vendég, aki nem fogyaszt, csak a helyet foglalja. [Alma ‘semmi’ + a senkiházi-féle kifejezések analógiájára -vári + bab ‘kis értékű pénz’; valójában almavári-babvári lenne.]
Bátorka A Kálvin téren a régi Geist-házban 1915-ig, majd körülbelül 1925-ig a tér közepén állott Báthory kávéház. [Hüttner nevű, majd nevét Báthoryra magyarosító tulajdonosáról.]
bialóg tréf Kávéházi feketekávé.
brencsálinger, brencsáringer argó Fizető pincér, főpincér. [Argó brennel ‘fizet’ + ném. Zahlnkellner ‘fizető pincér’.]
Bucsinszki A Wesselényi utca és Nagykörút sarkán volt Bucsinszky kávéház, fezőrök találkozóhelye. [A kávés Bucsinszky Lajos neve után.]
bunyókávéház Rosszhírű, kültelki kávéház, ahol mindennaposak a verekedések.
Centri A volt Központi, más néven Centrál kávéház az Egyetem utcában.
csálinger, csániger, csáringer argó Fizetőpincér, főpincér. [Ld. brencsálinger.]
dáfrádmáher Nem kívánatos kávéházi vendég, aki nem fogyaszt, csak elfoglalja a helyet, néha kötekedő. [Ném. Freudemacher ‘örömcsináló’, itt gúny. ellentétes értelemben, mert éppen nem öröm a jelenléte.]
dá kommen dí kapucíner (Pincér mondás, ha kispénzű vendégek érkeznek). [Ném. da kommen die Kapuziner ‘itt jönnek a kapucinerek’; vö. kapó 2.]
fek(csi), feketusz Feketekávé.
félbarna Kávéházi, kávémérési világos tejeskávé.
felugrálós Kávéházi vendég, aki gyakran elindul kifelé, de mindig marad.
Fila Philadelphia kávéház az I. kerületi Krisztina téren, Szabó Dezső tanyája volt.
Fillinger A belvárosi volt Sebestyén téri híres kávéház 1855-1870 között (a Belvárosi templom környékén). [Fillinger egykori tulajdonos neve után.]
Hangli(csek) A pesti Vigadó előtt, a Vigadó téren a park közepén volt földszintes, teraszos kávéház 1945 előtt. [Hangel Mór kávés neve után.] Ha eleget liláztad már a mamuskákat itt a korzón, jere be egy fagyira a Hangliba (Karinthy-Szini-Tábori: Írói intimitások 10).
Helicai Az Andrássy út és Nagymező utca sarkán volt Helvetia nevű kávéház (1866-1920). [Helvetia × tulajdonosa neve: Beliczay.]
jampresszó Divatos léhűtők által látogatott eszpresszó. [Jampec × eszpresszó.]
Józsusz A volt Baross kávéház főpincérének beceneve. [József név latinos képzővel, eredeti neve Jordán József volt.]
kacérnő, kacsintnő tréf Kávéházi felírónő. [Kacér, kacsint + kaszírnő, mert közismerten kacérkodtak.]
kaf(f)a(na) Kávéház.
kafcsi 1. Kávé. 2. Kávéház.
Kagál Fővárosi írók, művészek társasága a volt Hangli kávéházban. [Héb. kahal ‘összejövetel, társaság’.] Istóczy Győző... a parlament nyílt ülésén kért oltalmat a zsidókkal szemben, akik őt “Khagál”-ba tették. (...) Cherem-et akart mondani, ami anathemát jelent, míg a Khagál: az írástudók gyülekezete. Ebből az alkalomból vette fel a Borsszem Jankó hétfő esti irodalmi összejövetele a “Kagál” (Khagál) nevet. (Kner: Agyafurt alakjai 321-322).
Kapi Diákkávéház a IV. kerületi Kaplony utcában.
kapó 1. Feketekávé pohárban tejjel. [< Kapuciner + kávé pohárban]. 2. Keveset fogyasztó, vékonypénzű kávéházi vendég. [Csak az olcsó kapucinert fogyasztja].
Karzat A New York kávéház félemeleti helyisége, ahol a Nyugat című irodalmi lap írói tartózkodtak.
Kövesi-vár Művészek asztaltársasága a New York kávéházban, akik évenként egyszer megajándékozták az elaggott színészeket. [Az asztaltársaságot alapító Kövesy Albert nevéből 1924 után.]
krahedli, kraherli Üdítő szénsavas ital a pesti kávéházakban. [A palack pukkanásáról a ném. krach indulatszó felhasználásával.]
Kurvaléria Valéria kávéház a József körút és Üllői út sarkán. [Kurva × Valéria, mert sok ledér nő járt ebbe a kávéházba.]
lóakadémia gúny, tréf Kávéházi lóversenyszakértők gyülekezete.
Mélyvíz A New York kávéház alulsó helyisége, többnyire művészek tanyája. [Olyan volt, mint egy mély medence.]
Metor A volt Meteor kávéház.
Monpárnász A New York kávéház karzata, a művészek tanyája. [A párizsi Boulevard Montparnasse-ról, a művészkávéházak körútjáról.]
néger Kispénzű kávéházi vendég. [A néger bőre fekete, és a pénztelen ember is csak feketét (ti. feketekávét) fogyaszt.]
Nyolcas Zugkávéház az 1897-ben lebontott régi pesti városháza, a mai Erzsébet híd pesti hídfőjének környékén. [Nyolc krajcárért lehetett benne kávét kapni.]
Orci-templom A régi Orczy kávéház a Madách palota helyén az V. kerületi Károly körúton. [Közeli zsinagógából betérő vendégek kalapban ültek, mint a templomban.]
pikfek Kis adag feketekávé. [Pikoló + feketekávé.]
pikoló 1. Pincér tanuló, pincérfiú. 2. Kis adag feketekávé. [Ol. picolo ‘kicsi’.]
pinklicsáringer argó Pincér. [Pinkli’ pincér’ + tolvajnyelven csáringer ‘fizető pincér’.]
pintyő argó Zugkávéház pincére. [Szójáték a pincér szó első tagjának megtartásával.]
Ribéria Riviera kávéház az Andrássy út elején. [Szójátéka ribanc ‘rosszhírű nő’ szóval.]
sétáló vendég Kávéházi vendég, aki csupán körülsétál a kávéházban, de nem ül le, hanem kimegy.
sodródás Kávéházban mások társaságához való csatlakozás az ingyen fogyasztás reményében.
Spolár Spolarich kávéház a József körúton.
stikavendég Olyan kávéházi vendég, aki inkognitóban van jelen, tehát nem szabad telefonhoz hívni, illetve le kell tagadni, ha keresik. [Argó stikában ‘titokban’.]
szandolin A kávéházban egyedül üldögélő vendég. [A szandolin nevű együléses csónakról.]
Szibéria A New York kávéház erkélye 1914 előtt. [Az Oroszországból kitiltott vengerkák (magyar táncosnők) találkoztak ott.]
tejcsa, tejcsárda, tejcsi 1. Tejcsarnok, tejivó. 2. Egyetemi falatozó.
Tejelde A központi tejcsarnok által fenntartott, részben kávémérés jellegű étkezőhely.
varter Kávéházi vendég, aki azzal küldi el a pincért, hogy majd később rendel. [Ném. Warten ‘vár’, ti. még vár a rendeléssel.]
Zrínyi A régi hírhedt Zrínyi kávéház a Rákóczi út és Kossuth Lajos utca sarkán lévő mai Astoria szálló helyén 1870 előtt.
Zrínyi kirohanása Az az esemény, amikor a hírhedt Zrínyi kávéházból a kártyán vesztes kiszaladt a házban működő zálogházba pénzért.

3. Mulatók, mozik, színházak
Alpesi Az Alpesi Falu nevű műsoros vacsorázóhely a volt városligeti Angol Parkban.
Anglicsek Városligeti Angol Park nevű mutatványospark.
Barokaldi, Báró Káldi A városligeti volt kiscirkusz. [Barocaldi volt cirkusztulajdonos neve után, aki 1868-ban jött Budapestre, és 1914-ben halt meg.]
Báró Káldi Opera A budapesti Állami Operaház. [Káldy Gyula operaházi igazgató (1836-1901) és báró Nopcsa Elek (1848-1918, 1896-ban intendáns) nevéből létrejött szójáték az ott előadott saját szerzeményű gyenge színvonalú operák miatt + gúny. célzás arra, hogy darabjával cirkuszi színvonalra süllyedt az ország első dalszínháza, vö. Barokaldi.]
Blaui Kac Kék Macska mulató, a Király utcában. [Ném. Blaue Katz ‘kék macska’.]
Bródi-teáter A volt óbudai színház. [Bródy Miksa színigazgató (1875-1923) neve után + ném. Theater ‘színház’.]
Buzalka, Buzelka Harmadrangú tánciskola a Nagymező utcában. [Buzalka János nevű kávés, első tulajdonosa nevéből.]
Büdösmarti tréf A volt Vörösmarty mozi. [Régi mozi, ahol a rossz szellőztetés miatt mindig rossz volt a levegő, tehát büdös × Vörösmarty.]
büfédáma, büféhölgy Mulatókban és azok környékén lebzselő nem hivatásos táncosnő, kéjnő vagy a mulató alkalmazottja.
cupringerlokál Harmadrangú szórakozóhely, ahol cselédlányok szórakoznak. [Cupringer ‘cselédszerző’ + lokál ‘szórakozóhely’.]
csöngetős mozi Harmadrangú mozi 1935 előtt. [Régen a filmdarabok 10-12 felvonásra tagozódtak, és vetítéskor minden felvonás után szünetet tartottak; a zugmozikban a gyakori szüneteket előzetesen csengővel jelezték, hogy a hirtelen kivilágítás ne hozza kellemetlen helyzetbe az összebújt szerelmespárokat.]
Fővicsek A volt Fővárosi Orfeum a mai Fővárosi Operett Színház épületében a Nagymező utcában 1884-1923. között.
Garibaldi, Garobaldi A városligeti kiscirkusz. [Barocaldi neve helyett a hasonló hangzású olasz szabadsághős nevéből.]
hakni 1. Titkos, záróra utáni mulatóhely. 2. Katonák részére tiltott kocsma. [Tolvajnyelven hakli ‘görbe dolog, szabálytalanság’ (< jid. hákl ‘minden’).]
Heli A volt Helios mozi a Baross utca és József körútsarkán.
Hököm színház Volt városligeti színház. [1890-ben adták a Hököm Matyi című színművet, innen kapta nevét.]
Jardindöpali, Jordánkert, Zsardendöpali, Zsardinkert tréf Az 1910-ben épült Jardin de Paris nevű mulatóhely a Városliget peremén, a Hermina úton. [Szójáték, melyben a Paris helyett a tolvajnyelvi pali ‘becsapható áldozat, aki fizet’ szerepel, mert ez a mulató drága hely volt, ahol a vidékieket és részegeket alaposan megfizettették; illetve szójáték a magyar kiejtés szerint olvasva hasonló hangzású fr. jardin szóval és a m. Jordán névvel.]
kabicsek Kabaré.
kecskeméti páholy tréf A Nemzeti Színház karzatának legrosszabb ülőhelyei. [A karzat középső üléseiről nem lehetett jól látni a lelógó nagy csillár miatt, ezért az odakerült pesti diákok a karzat jobb helyére került vidékieket átültették ide mondván, hogy az a kecskemétiek helye.]
Kisvigadó Harmadrangú táncos mulatóhely a Nagyfuvaros utcában 1900 körül.
köteles tánc Tánc a városligeti “Trieszti Nő” kerthelyiséges vendéglőben. [A tánc befejeztével kötéllel körülfogták a táncosokat, akik pár fillér zenepénz kifizetése ellenében távozhattak.]
kukucsnéző A városligeti Barokaldi cirkusz nézőtéren kívül álló, kintről kukucskáló nézője.
Müszi A városligeti Műszínkör színház.
Nagyendre Nagy Endre (1877-1938) kabaréja.
Orfantyú, Orficsek tréf Fővárosi Orfeum.
Ős Ősbudavára nevű szórakozó park a Városliget területén 1896-tól.
óvoda A városligeti jégpályán a kezdők részére elkülönített rész.
palizab Mulatóhelyen felszolgált sós pörkölt mandula. [Tolvajnyelven pali ‘becsapható áldozat’ + zab ‘lóeledel’; a mulatóhelyeken ugyanis méregdrága sós mandulát tettek a vendég elé egy tányéron, és ha csak egy szemet is vett belőle, az egész tányért megfizettették vele.]
Rézkígyó Hírhedt rulettbarlang a Csengery utcában. [Bod Elek tulajdonos gúnyneve.]
súgópincér Mulatóhelyen az a pincér, aki a szórakoztatónőket összehozza a szórakozni vágyó férfi vendégekkel. [A kiszemelt vendégnek megsúgta, hogy van itt egy csinos nő, aki éppen ráér.]
szárazpáholy A mulatóhelyen alkalmazott szórakoztatónők várakozó helye. [Azért száraz, mert itt még nincs vendég, aki fizessen, tehát ital nélkül várakoznak.]
szepicsek Elkülöníthető szoba a mulatóban, szeparé.
vatta A színházi nézőtérre terelt ingyenjegyes közönség, melynek feladata a lelkes tapsolás. [Mint a ruhavállat vagy kárpitozott bútort, itt is “vattával” tömik be a réseket, gödröket.] ...a még műsoron lévő darab utolsó jubileumai is már állandó “vattával”, az ingyenjegyesek légiójával érődtek el (Sági: Titkok könyve 180). Elbúvik a vattában: A színházi nézőtéren észrevétlenül meghúzza magát.
Vurs(t)li A Városligetnek a kiscirkusz és a Feszty-körkép körüli mutatványos bódékkal teli része. [A bécsi Prater nevű mutatványos parkban volt Wursteltheater nevű bábjáték nevéből, melyben egy Hanswurst nevű bábfigura volta főszereplő.]
zgó Mozi. [A mozgó szó rövidítése az utolsó tag megtartásával.]
Zsardendöpali, Zsardinkert => Jardindöpali.

4. Nyilvánosházak
apotéke Bordélyház. [Ném. tolvajnyelvben Apotheke ‘bordélyház’.]
a sajtó öreganyja Egy Ó utcai ismert bordélyház tulajdonosnője, Jolán. [Ezt a házat írók és újságírók látogatták, így ő minden újságírót személyesen jól ismert.]
Bástya-utca Bordélyház a Bástya utcában.
Kakasos ház Ó utcai ismert bordélyház. [Kakaskodik ‘fiatal ember udvarol’.]
Kollégium Jolánja A Bástya utcai bordélyház egyik közismert, kövér kéjnője. [Egyetemi hallgatók jártak oda és az intézményt tréfásan kollégiumnak nevezték.]
Konti Conti utca, illetve az itt található bordélyházak.
Kupolda-utca A II. kerületi Ápolda (ma Fiáth János) utcai híres bordélyház. [Szójáték az Ápolda utcanévvel és a tolvajnyelvi kupolda ‘bordélyház’ szóval.]
Luftrézi Régi ismert bordélyház az Ó utcában 1880 körül. [Luft Rézi fővárosi orfeumcsillag, majd később Thaisz rendőrfőkapitány felesége volt a bordélyház bérlőnője.]
Mezonfrida A Magyar utcai híres és előkelőnek tartott bordélyház. [Fr. maison ‘ház, cég’ + a tulajdonosnő Frida neve.]
mezonfrida Előkelő, drága bordélyház.
műintézet Bordélyház.

IV. Egészségügyi intézmények
Ebben a csoportunkban Budapest egészségügyi intézményeire vethetünk egy pillantást, hogyan is fest ez a fattyúnyelvben. Ami feltűnik, az igen érdekes következtetésekre nyújthat támpontot.
Először: Ennek a csoportnak a szavai bizonyítják, hogy a fattyúnyelv elsősorban a társadalom egyik alsó, mondhatnánk legalsó rétegének volt a nyelve.
Másodszor: Budapest vezetői a múltban nemigen törték magukat, hogy a népegészségügyre nagyobb súlyt fektessenek.
Első állításunkat bizonyítani tudjuk azzal, hogy például ha fürdőkről hallunk, akkor csak a nép fürdőivel találkozunk szavaink közt, így sokszor említődik a Dagály fürdő, mely Aranylavór, Dagály, Dagálysztrít, Nyomorabbázia stb. neveken szerepel. Már kevesebbszer hallunk jobb fürdőkről, és ezekről is csak akkor, ha például sporttal kapcsolatosak, így találkozunk a Császár fürdő Csaszi elnevezésével, de ezzel azután meg is szűnik a róluk való megemlékezés. Megemlíthetjük még a Gellért-fürdő Újházileves elnevezését, de ez már újabbkeletű, azoknak az időknek emléke, mikor a nép birtokába vette ezt a fürdőt.
Ha gyógyintézetről, kórházról, menhelyről van szó, akkor is csak olyanok említésével találkozunk, melyek a nép alsó rétegéhez állottak közel, vagy olyanokkal, melyek alsóbbrendű gondolkodás humorát tükrözik. Feltűnő sok szavunk akad az elmegyógyintézetekre, a Frim, Lipi, diliház stb. szavak váltogatják egymást.
A bolondság témakörével való foglalkozást nagyon kedvelik a fattyúnyelv szavainak alkotói, de még inkább serkentőek az olyan témák, melyekben alsóbbrendű érzelmeiket, az obszcénhez, a trágárhoz való “szeretetteljes” közeledésüket fedezhetjük fel. Ilyenek például a nyilvános illemhelyekre vonatkozó szavak, melyeknek egy egész fejezetet kellett adnunk. Jellemző ezekre, hogy minden trágárságuk mellett is humorosak, néha igen jellemzőek, így még az a kétely is felmerülhet, hogy valóban a legalsóbb társadalmi réteg alkotásai-e ezek, vagy inkább képzettebb elmék szüleményei. A kakatomba, szarándok, kakmadám az utóbbira enged következtetni.
Rátérve második állításunk bizonyítására: Láthatjuk, hogy csak igen kevés közegészségügyi intézményt gúnyoltak ki, kevésről tesznek említést. Miért? Mert ezek az intézmények nem a nép számára voltak, a nép egészségével, tisztaságával, betegségével vajmi keveset törődtek. Mivel az ezekre az intézményekre vonatkozó szavak a külvárosok lakóinak nyelvében születtek, és a beszélő csak arról alkothat szavakat, amiről fogalma van, nem keletkezhettek szavak az előkelő szállókról, melyet csak messziről és kívülről ismertek, sem a pompás fürdőkről vagy a szanatóriumokról, ahová nem mehettek be, hanem csak a menhelyekről, a népfürdőkről és az elmegyógyintézetekről, ahová esetleg bekerültek.
Egy társadalomtudósnak még egy ilyen fattyúszavakból összeállított szótár is segítségére lehet tudománya és állításai egyes tételeinek bizonyítására. Azt gondoljuk, ilyen megvilágításban is hasznos volna foglalkozni szavainkkal.

1. Fürdők, strandok
Aranylavór, Dagály(sztrít) A Dagály utcai Szabadság strandfürdő.
Császár, Csaszi A budai Császár fürdő sportuszodája.
Fesztetics-bád Az Andrássy út 6. szám alatti hajdani Neptun kádfürdő 1870 körül. [A gróf Festetich család volt a telek és ház tulajdonosa.]
Nyomorabbázia tréf A Dagály utcai strandfürdő, => Aranylavór. [A szegény nép fürdőhelye volt, s egyúttal célzás arra, hogy régen a gazdagok az Adria-parti Abbáziába jártak üdülni.]
Pala Palatinus strandfürdő a Margitszigeten.
Újházileves tréf Gellért hullámfürdő. [Mint a híres Újházy tyúklevesben, ebben a “lében” is sok tyúk, azaz ‘(ledér) nő’ úszkált.]

2. Gyógyintézetek
Alföldi hotel Az Alföldi utcai menhely.
Angyalföld(i szeretetház) Az angyalföldi ismert elmegyógyintézet.
angyalföldi Elmegyógyintézet ápoltja, bolond.
dilibájesz, diliház, dilihauz argó Bolondház. [Cig. eredetű tolvajnyelvi dili ‘bolondság’, dilinós ‘bolond’ + tolvajnyelvi bájesz ‘ház’, ném. Haus ‘ua.’.]
Frim Magán elmegyógyintézet Budán. [Dr. Frimm nevű tulajdonosa után.]
Lipi, Lipót, Mezeilipót tréf Lipótmezei állami elmegyógyintézet. Lipire juttat: Megbolondít.

3. Nyilvános illemhelyek
bőrgugyolda tréf Vizelde [bőr ? ‘fityma’ + tréf. torzított hugyolda ‘vizelde’.]
kakatomba Földalatti nyilvános illemhely. [A föld alatt van, mint a katakomba volt, szójáték a kata - kaka hasonlóhangzású szópárral.]
kakmadám, kakmámi Nyilvános illemhely felügyelőnője.
kakoár Nyilvános illemhely. [A fr. pissoir (ejtése: piszoár) ‘vizelde’ analógiájára, de a kakál, kaka szóból képezve.]
kani Vízlefolyó, utcai kanális.
kulcsárnő tréf Nyilvános illemhely felügyelőnője. [Mint a régi kulcsárnő, ő is kulccsal jár és nyitogatja fülkéket.]
lászló-féle szabadalom Nyilvános utcai vizelde. [Az olajjal szagtalanított vizeldékben közismert volt a “László-féle szabadalom” feliratú zománctábla.]
szarándok tréf Utcai nyilvános illemhely látogatója. Mennek a szarándokok a kakatombába ‘a földalatti illemhelyre mennek szükségletre’.
szürkevillamos Nyilvános utcai illemhely. [Színéről és villamosforma alakjáról. 1910 előtt még szürkére mázolták.]
zöldházikó Utcai nyilvános illemhely. [Zöld színe és alakja után.]
zöldvillamos tréf Utcai nyilvános illemhely.

V. Közlekedés
Egész várostörténelem tárul elénk. Szemléltetőbben kapjuk Budapest közlekedésének fejlődését, mintha szakmunkát olvasnánk. Száz évre tekinthetünk vissza úgyszólván közlekedésünk bölcsőjéig. Elvonulnak előttünk a lófogatú bérkocsik és fuvaroskocsik, az ugyancsak lófogatú tremvé-n át az első villamosig. Találkozunk, mint nagy újítással, a gumikerekű bérkocsikkal és annak gavallérjaival, amint a Stefániá-n végighajtatnak, de itt vannak a szegényebb néposztály kedvelt utasszállító járművei, az omnibuszok is, Pest régi kedves emlékei. Azután eltűnnek ezek a régi lóvontatta cájg-ok, és a villanyos jön helyükbe, bár ezek egyeduralmát később még újabb járművek kezdték kitörni. És most már olvashatunk bérautókról, autóbuszokról és az ezeken való - legtöbbször szabálytalan - közlekedésről alkotott szavakat.
De nemcsak a közúti közlekedés vonul el szemeink előtt, hanem a sikló, a fogaskerekű, a HÉV, a MÁV vonatai és az újabbkori trolibuszok, hogy a sor végére érve megismerkedjünk a légi közlekedésre vonatkozó fattyúszavakkal is.
Nézzük a régieket egy kicsit. Mennyi kedves emlék, mennyi romantika egy-egy Stefánia úti porcelánfuvar-ban, milyen előkelő dolog volt gumirádlerezni vagy stefániázni. És milyen megvetett, szükségszerűség volt a konflis, és mennyi megvetés van ennek a járműnek börgő nevében.
A sokszor megénekelt omnibusz omli, omlibusz, omnicsek alakban jelenik meg előttünk, hogy a szellemes lófejű elnevezést ne is említsük.
Emlékeinkben kotorászva, milyen kedvesen hangzik ma már az akkoriban gúnyszámba menő Propeller “kapitány” fontoskodóan elhangzott “elere” kiáltása. Szegény kapitány, bizony csak vízi fiákeres volt, vagy legjobb esetben hajósezredes, ki a maga szemétdombján, pardon propi-ján, propicsek-én mégis csak nagy úr volt.
Közúti közlekedésünk villamosítása egyszeriben eltörölte ezt a régi kedves pesti kedélyességet, és egy tülekedő, egymást taposó nagyvárosi közönséget termelt ki, kinek nem annyira humora, mint inkább mindent megszóló kritikája csendül ki szavainkból. Még a legelején becézi a villamost, mikor vili-nek, vilcsi-nek, vilusz-nak, vilgá-nak vlanyi-nak stb. nevezi, de később már csak a villamosokon való közlekedésre és ennek vezető személyzetére fordul figyelme. No meg a diákság szabálytalan közlekedésére. Így kalauzból kalahiúz lesz, mert hiúz szemekkel ügyel rá, hogy ki váltott jegyet és ki nem, a kalauznő pedig ugyanezen meggondolás alapján kalóz néni lesz. A sínigazgató gyerek váltóigazgató-vá lép elő, míg a vezető vezér-ré. Ha akad is humor ezekben az elnevezésekben, de kedély, az nem.
A humor talán még egyszer bukkan fel, ha a légi közlekedés repülőgép szavát nézzük, és a légi biká-val találkozunk. De ez sem új, hiszen a századeleji Siófokra igyekvő szombat délutáni utasok, a férjek vonatának neve volt bikavonat. Ezt húzták rá azután a Siófokra szálló repülőgépre, és elkeresztelték légi biká-nak.
De ne emlékezzünk és ne sopánkodjunk, hanem vegyük sorra szavainkat úgy, amint vannak, amint elénk tárulnak, így is megismerhetjük közlekedésünk történetét.

1. Lófogatú járművek
börgő Egyfogatú bérkocsi. [A bőrülés, bőrernyő + zörgő, mert a vasalt kerekek zörögtek a kockaköveken.]
cajgli Kétfogatú bérkocsi. [Bécsi ném. Zeug ‘ua.’.]
fikus tréf Kétfogatú bérkocsi hajtója, fiákeres.
gumirádli(s), gumitalpú Kétfogatú gumikerekű bérkocsi. [Ném. Gummiradler ‘gumikerekű bérkocsi’.] Itt a konflis, gumirádlis, Szökjünk ez most aktuális (Dal a Smólen Tóni című operettből).
gumirádlizik Kétfogatú bérkocsin kocsikázik, utazik.
hullafiáker Az egyetemi bonctani intézet hullaszállító-kocsija.
iroda Lófogatú teherkocsi ülése alatti és mögötti rész. [Hurcolkodáskor a fuvarosok a szemétre került zománc és más feliratú táblákat, mint “Iroda”, “Tilos a bemenet”, “Igazgató” stb. összeszedik, és oldalt a bakra szögezik. Innen az elnevezés. Általában ide dugták el a szállított holmiból ellopott dolgokat.]
kalodont Omnibuszkocsi. [A kocsik oldalára festett feltűnő nagyméretű Kalodont fogkrémreklámból.]
kettősjassz argó Kétfogatú teherkocsi. [Tolvajnyelven jász ‘kocsi’.]
konfertáblis, konfortáblis 1. Egyfogatú bérkocsi. 2. Egyfogatú bérkocsi hajtója. [Ném.-fr. confortable ‘egyfogatú bérkocsi’.]
konfortábli, konflis Egyfogatú bérkocsi. [A konflis a konfortáblis-ból rövidült.]
(konflis)stand Lófogatú bérkocsik kijelölt helye az utcasarkokon.
lófejű 1. Omnibusz. 2. Lóvasút. [Ti. ló húzta].
lófejű gőzös Lóvasút.
omli(busz), omnicsek, ónibuc tréf Omnibusz.
porcelánfuvar A bérkocsi céltalan bolyongása szerelmespár szolgálatára. [Vö. bécsi ném. Porzellanfahr ‘ua.’, mert olyan lassan, lépésben hajtott, mintha törékeny árut, porcelánt szállított volna.] Olvasó, ha a Stefánia-ut külső részén... egy konflist (látsz)... emelj kalapot, mert ebben a lefüggönyözött konflisban Afroditének áldoznak, - porcellán-fuvar képében (Tábori-Székely: Erkölcstelen Budapest 47).
stand => konflisstand.
stefániázik A városligeti Stefánia úti kocsikorzón kocsikázik.
tauszki Bútorszállító kocsi. [Tauszki Miksa szállító cége helyezte üzembe először ezt a kocsifajtát.]

2. Motorhajtású járművek
bajzli, bárzli, batár, bázsli Villamos. ...egyszer este a bázslin (villamoson) zónáztam (ingyen utaztam) (Detektiv 3/25: 8). [A batár kivételével ném. tolvajnyelvi eredetű szóból származó alakváltozatok.]
bikavonat A balatoni üdülőhelyekre a fővárosból indított hétvégi vonat. [A Balaton mellett üdülő feleségükhöz utaztak ezzel a férjek.]
bur(vasút) A Rákospalotára közlekedő villamos. [Budapest-Újpest-Rákospalota eredetileg önálló villamostársaság nevének kezdőbetűi: B. U. R.]
cingaj, csili, csinga(j) Villamos. [A villamos csengőjének hangját utánzó szavak.]
csingajbárzli argó Villamoskocsi.
csütülő Villamosütköző. [Csatoló + csücsülő: szójáték, ugyanis az utcagyerekek ezen ülve utaztak.]
delej Villamos. [Régi delejesség ‘villamosság’ szóból.]
duli Autóbusz.
dzsunki Villamos. [Dzsunka ‘folyami dereglye, amelyen sokgyermekes családok laknak’: a villamoson is fürtökben lógnak az emberek.]
elere A pesti és budai part között a Dunán közlekedő csavargőzös kapitánya. [A régi német nyelvű személyzet svábosan ejtette az előírt “Előre!” indító vezényszót.]
feketefuvar Gépkocsivezető által saját zsebére végzett illegális kocsiztatás, szállítás. [Feketén ‘illegálisan, titokban’].
fogas Fogaskerekű vasút a Városmajortól a Széchenyi-hegyre.
füttyös Indító villamoskalauz. [A megállókban füttyszóval indít.]
hajó Villamos. [Az új villamoskocsi öblös, hosszúkás, áramvonalas alakja után.]
hajósezredes, vízi fiákeres tréf Dunai csavargőzös kapitánya.
héblizik Villamos, vagy autóbusz vezetője lassan hajt, hogy a kalauz minden utassal megváltathassa a jegyet. [Ném. heben ‘emel’, mert fölemeli, fölveszi az utasokat.] ...a vezetője az ő [ti. a kalauznő] szép szeméért “héblizik” (lassan, óvatosan indul, minden utast felszed, hogy a kalauz több jegyet adhasson el) (Esti Budapest 4/109 (1955. május 11.): 2).
igazgató => váltóigazgató úr.
kalahiúz, kalóz, klajzi, klauzi tréf Kalauz.
kalóz néni Kalauznő.
kisrolman Villamos. [A tolvajnyelvi rolman ‘vasút’ szóból, mert kisebb annál.]
lanyi, lanyó Villamos. [< Villanyos.] Lógok az élet nagy lanyiján, nincsen kajám és nincsen piám.
légibika tréf Hétvégi légijárat a fővárosból a balatonvidéki üdülőhelyekre. [A bikavonat mintájára.]
lépcsőház tréf A villamos lépcsője.
löki A villamos ütközője, lökhárítója.
lyukasztó tréf Villamoskalauz.
madzagvasút 1. Helyiérdekű vasút. 2. Villamosvasút. [Keskenyebb a vágánya, mint a vasúté.]
makszizás A kalauz csalása a kültelki hosszú autóbuszjáratokon, amikor a pénzt elveszi, de az utasnak nem ad jegyet.
monog Villamos.
panni tréf Villamoskalauznő.
prolibusz tréf Trolibusz.
propi(csek) tréf Dunai csavargőzös (budapesti helyijárat). [< propeller.]
sárga vasút Villamos. [Régen a pesti oldalon közlekedő villamosok sárga színűek voltak, mert külön társaság kezelésében voltak.]
stég argó A villamos járdaszigete.
stuka Négytengelyes, gyorsjáratú, egy kocsiból álló, csukott villamoskocsi 1940 után. [A fékezéskor olyanféle hangot ad, mint a ném. zuhanóbombázó repülőgépek a második világháborúban + nagy gyorsaságuk.]
szlanyi Villamos. [< lanyi.]
szlanyizik 1. Villamoson utazik. 2. Lépcsőn, ütközőn utazik, hogy ne kelljen jegyet venni.
troli Trolibusz ma már általános alakja.
tuja 1. Villamos. 2. A villamos ütközője. [Szójátéka villamos hátulján lévő ütköző miatt: hátulja > tulja > tuja.]
tujázik, tujózik A villamos ütközőjén, a kocsi hátulján utazik.
tülköl A villamos csenget. [A régi postakocsi tülkölésének emléke.]
(váltó)igazgató (úr) tréf A villamos váltóját kezelő, igazgató váltófiú. [Tréf. előkelősítés és szójáték.]
vezér tréf Villamosvezető.
vilcsi, vilusz, villámos, villinger, vilga, vili, vilicsek, vlanyi, zlanyi, zlónya, zóna Villamos.
zónázik Villamoson jegy nélkül utazik.
zónya, zotyó Gépkocsi. [< zötyög.]
zotyóbusz tréf Autóbusz.
zsiga Kispesti autóbusz.
zsuga Villamos-, autóbusz- vagy trolibuszjegy. [<= Tolvajnyelvi zsuga ‘kártya, igazolvány’.]

VI. Rendőrség, bíróság, börtön
Szótárunknak egy tekintélyes csoportjához érkeztünk el. A rendőrséghez és mindenhez, ami ezzel kapcsolatos. Hogy ez a csoport szavakban igen tekintélyes, az nem csoda, hiszen szavaink alkotóinak egyik legfőbb gondjáról van szó. Az alvilág élete négy főmotívum, a táplálkozás, a szerelem, a pénz és a bűn körül forog. Ezúttal a bűnnel és ennek büntetőivel, a rendőrséggel, a bírósággal és a börtönökkel foglalkozunk.
A rendőr mindig szálka volt a bűnözők szemében, gyűlölték és féltek tőle. Akkor, amikor a városi rendőrök még lőfegyverrel, vagy mondjuk inkább mordállyal voltak felszerelve durrancs volt a nevük, a német világgal megjelent a konstábler, majd abban az időben, mikor a rendőrség nem állott hivatásának magaslatán (a Taisz-korszakban) mihaszna-andrás lett a nevük, majd ez váltakozott andrás-sá, andris-sá, andrás úr-rá, mihaszná-vá. A millennium évében megjelenik, igaz, hogy csak mint a jövő elképzelése a mihaszna-andrea, és ezt követi a nagyobb gúny kedvéért a hasznos-andor.
A kilencvenes évek Pestjének rendőre egy pléhszámot viselt a nyakában, majd ez a szám lekerült az övre, s így lesz a rendőr neve pléhhasú. Ennek a kornak rendőre a pléhhuszár és a rudnaihuszár is, mely utóbbiról tudnunk kell, hogy nevét Rudnay rendőrfőkapitányról kapta. A későbbi kor rendőre a zsaru, zsé, zsekás nevekre hallgat, azaz dehogy is hallgat, bosszankodik. Tolvajok körében a hé és sajt elnevezés járja. Ez utóbbi magyarázata, hogy ahol a rendőr megjelenik, ott a bűnözőknek valami bűzlik. A női rendőrök is kaptak nevet, biztoskák-nak nevezik őket, mely elnevezésben egy kis lenézés is van a női nemmel szemben.
A detektíveknél is végig követhetjük fejlődési fokaikat egészen attól a kortól, mikor titkos rendőrökként működve mindenki felismerte őket jellegzetes bajszukról, nagy bunkós botjaikról és hatalmas, vállas alakjukról. El is nevezték őket e tulajdonságaik után bajuszos-nak, botos-nak, hekusbotos-nak. Volt még a detektív neve kiberer vagy kibi a tolvajok körében, s hogy foglalkozásuk fő jellemvonása is szembetűnjék, nyomozásaik, “szaglászásuk” miatt a vizsla, kopó, kutya neveket kapták.
A közlekedési rendőr már az újabb kor szülötte. Ezt a munkát legtöbbször női rendőrök látták el, kiknek szintén megszületett gúnynevük, a lonci, loncika a hekuslonci-ból rövidülve. A közlekedési rendőrtorony neve, ha nő ült benne, majomketrec lett, míg ha férfi - egy kis erotikus színezettel -, két tojás pohárban. Jellemző a pesti utca humorára, hogy a magasabb helyeken elhelyezkedő és utasításait megafonba mondó közlekedési rendőrt müezzin-nek keresztelte.
A későbbi időszak modern rendőre már kerékpárra, sőt motorkerékpárra ült, és neve gumizsaru, illetve fejvadász, mielőtt azonban így vadászta volna a száguldó autókat, bizony csak lovon járt. Ezt a lovon ülő rendőrt elnevezték emeletesparaszt-nak, ami igen jellemző név volt udvarias fellépését illetően.
De nemcsak rendőrökről szól gyűjtésünk, hanem mindenről, ami a rendőrrel és a rendőrséggel összefüggésben van. Hogy csak egy jellemzőt említsünk, itt van a rabszállító alkalmatosság, a káposztáskocsi, gépjárművé válása után rabomobil.
Külön tanulmányt lehetne írni a rendőrség történetéről, soron követve személyzetének, intézményeinek fattyúnyelvi elnevezéseit, egyelőre azonban elégedjünk meg az alábbi kis mutatvánnyal.

1. Detektívek, rendőrök
andrás (úr), andris Rendőr.
bajuszos Detektív. [A régi detektívek nagy, bozontos bajuszt viseltek.]
bérenc Rendőr.
biztoskák tréf (csak többes számban) Rendőrnők. [A régi biztos úr megszólítás mintájára: biztos + ká ‘prostituált’.]
biztos úr Rendőr régi megszólítása. [A régi rendőrbiztos kifejezés maradványa.]
botos(hekus) Detektív. [Rendszerint jellegzetes vastag bottal jártak a régi detektívek.]
bőregér Motoros rendőr 1930 után. [Az újonnan bevezetett bőrruhájuk után.]
buktató Detektív. [Tolvajnyelven lebuktat ‘elfog, rendőrkézre juttat’.]
búvár Vízirendőr. [A dunai rendfenntartók állandóan a vízen működnek, mint a búvárok.]
cvifl argó Detektív.
dorong Rendőr.
drazsé Rendőr. [Szójáték a zsé ‘rendőr’ szóval.]
duhaj Rendőr. [A hajdú ‘rendfenntartó’ szóval képzett szótagcsere.]
durrancs Rendőr. [Vagy a lövésre utaló durrant után, vagy pedig a tolvajnyelvi durrant ‘lop’ alapján, miután a rendőr a tolvajt üldözi.]
dzsé Rendőr. [ < zsé, drazsé.]
dzsekás Rendőr. [< dzsé, talán a hékás szó analógiájára.]
emeletes paraszt, emeleteszsaru Lovasrendőr.
fakabátos Rendőr. [A középületek, követségek közelében felállított őrbódéról.]
fejes Detektív. A multkori bukásom alkalmával a fejes szlihácsra akart vinni ‘vallomást akart kicsikarni’ (Berkes: A tolvaj élet ismertetése 161).
fejvadász Motorkerékpáros forgalmi rendőr, aki az utcán cirkálva lesi a szabálytalanul hajtó gépkocsikat.
feketelábú Próbaidős rendőrlegény. [Fekete szalonnadrágjáról.]
főfejes, főhekus Detektívfőnök, vezető rendőrtisztviselő.
gumizsaru Kerékpáros rendőr.
hadács Rendőrségi besúgó. [Ném. Hadatsch ‘rendőr’.]
hajmán Rendőr. [< ? ném. Hai! Mann! ‘hé, ember!’]
hasznos-andor gúny Rendőr. [< mihaszna-andrás.]
hé 1. Rendőr. 2. Detektív. [Jid. hä ‘rendőrség’.]
hécenker Rendőrtiszt.
hek Rendőr.
hekus 1. Detektív. 2. Rendőr.
hekusbotos Detektív.
Hekus Dönci Rendőrgyilkos bűnöző, aki megszökött a Markó utcai börtönből.
hekusdönci Elvetemült bűnöző.
hekuslonci Női rendőr. [A Pesti Posta c. vicclap állandó figurája volt az utcán posztoló csinos rendőrnő, Hekus Lonci néven.]
hesz, hösz Rendőr.
káhé Közlekedési rendőr. [“K” jelzése után.]
kanász Rendőr. [Gúny. a paraszt, andrás analógiájára; célzás származására, modorára, beszédére és durva föllépésére.]
kék Rendőr 1880 körül. [A rendőrök egyenruhájának kék színe után.]
kékmadár Rendőr 1948 körül. [A rendőrség új kék színű egyenruhája + jómadár.]
kész, kéz Rendőr.
két tojás pohárban tréf A forgalmasabb útkereszteződésekben üvegborítású tornyocskában ülő közlekedési rendőr. [Célzás arra, hogy a rendőr férfi.]
kiberer, kibi, kimájer, kopó, kutya Detektív.
lonci(ka) Női rendőr. [< Hekus Lonci.]
majomketrec Közlekedési rendőrtorony, női rendőrrel.
marci Detektív.
mesterhekus tréf Mesterdetektív.
mihaszna-andrás Rendőr. [A Borsszem Jankó című vicclap azonos nevű állandó alakja után.]
müezzin Polgári ruhás közlekedési rendőr, aki a forgalmasabb útkereszteződéseknél (rendszerint egy kis toronyból) hangszóróval figyelmezteti, oktatja az embereket a helyes közlekedésre.
paraszt, prosztó Rendőr. [Mert a legtöbb rendőr vidékről került a fővárosba. A tolvajnyelv a parasztot prosztó-nak mondja.]
pléhhasú, pléhhuszár, számos Rendőr. [A derékszíjon bádogba vágott számmal voltak a rendőrök megjelölve.]
pondró Rendőr.
razsu, rezsi, saru Rendőr. [< zsaru.]
rudnaihuszár Rendőr 1900 után. [Rudnay Béla (1896-1906-ig volt rendőrfőkapitány) neve után.]
sajt(os) Rendőr. [A tolvajoknak “bűzlik” az a hely - akárcsak a sajt -, ahol egy rendőr megjelenik.]
szivárvány argó Rendőr. [Tarka, sok színt mutató öltözéke után: a régi rendőrnek piros nadrágja, kék zubbonya és fekete kalpagja volt, rajta fehér lószőrfarkkal.]
tré Rendőr. [Argó tré ‘rossz’.]
varga argó 1. Rendőr. 2. Detektív.
vízcsattantó Rendőrellenőr. [Előtte a rendőrök előírás szerint lábcsapkodással álltak vigyázzba, ami esőben vagy locsolás után sárfrecskendezéssel járt.]
vizsla Detektív.
zrí argó Rendőr. [Argó zrí ‘lárma, botrány, esemény, kavarodás’.]
zsaró Rendőr. Nem fázok én a zsarótól, Ha mátós vagyok (tolvajdal).
zsaru argó Rendőr.
zsé, zsekás, zsernyák Rendőr. [A zsaru kezdőbetűjéből.] De már jött is a zsé, lebuktatott és behozott az Oberhére (Simon: Itt az ősz... 1).

2. Rendőrség, bíróság, börtön
andrási-út(-hatvan) Politikai rendőrség. [Budapest Andrássy út 60. sz. alatti politikai rendőrség után.]
ávómária-tér Jászai Mari tér. [A Jászai Marit éren volt az ávó (államvédelmi osztály) palotája + szójáték az Ave Maria-val.]
balhé Rendőrség.
botoskégli Rendőrőrszoba. [Argó botos ‘rendőr’ + kégli ‘szoba’.]
egeres A budapesti toloncház földszinti helyiségei, ahol az újonnan érkezőket gyűjtik. [Sok egér volt benne.]
feketemária argó Rabszállítókocsi.
felfirkál, fölrajzol Rendőr utcán felír valakit kihágás miatt.
felsőhé Ügyészség.
főhé, főkapi, főkapu Budapesti rendőrfőkapitányság.
hajtás argó Razzia.
hatvan Politikai rendőrség. [Budapest Andrássy út 60. után, ahol a politikai rendőrség székelt.]
haulem Rendőrség.
hé Rendőrség. [Jid. hä ‘rendőrség’.]
henger 1. A bűnügyi nyilvántartás fényképe. 2. Ujjlenyomat a bűnügyi nyilvántartó részére. [Az ujjlenyomat vétele előtt festékes hengerrel mázolták be a bűnöző ujjait.]
holdas 1956: A fogház kivégző udvara. [Hajnalban, még holdvilágnál történtek a kivégzések.]
hotelboda Rendőrfőkapitányság 1910 előtt. [Boda Dezső volt budapesti rendőrfőkapitány (1863-1918, 1906-tól főkapitány).]
Hotelmarkó A budapesti törvényszéki börtön a Markó utcában.
jergli 1. Toloncház. 2. Börtön, fogda.
jerglibájisz argó Toloncház.
jönakirály Razzia. [Ha I. Ferenc József király Budapestre látogatott, megelőzőleg széleskörű razziát tartottak.]
káposztáskocsi Lovaskocsi rabszállításra. [A káposzta tolvajnyelven ‘futás, menekülés’.]
kétszázas Hírhedt börtöncella budapesti főkapitányságon. [A 200 ajtószám után.] Nemrégiben átszámozták, de még ma is csak így emlegetik: a kétszázas. Itt őrzik a letartóztatott foglyokat. (Sági: Titkok könyve 124).
kimeszel argó Kitilt a fővárosból. (Ld. mész)
közös A budapesti gyűjtőfogházban, rendőrfőkapitányságon a közös női-férfi fogda.
Markó 1. A Markó utcai törvényszék és fogház. 2. Börtön. Sose lássam a Markót, ha én voltam! - védekezett alvilági humorral a vagány (Fűrész 1/3: 6).
Markó-siti, Markó-szanatórium tréf, Markó-sztrít A Markó utcai fogház. [Argó sitt, siti ‘börtön’.] Ha elhízott, menjen a Markó szanatóriumba (Detektiv 3/4 (1921. január 26.): 7).
meseautó Rabszállító rendőrségi gépkocsi.
mész argó Kitiltás Budapestről. [Argó mesz’ halott’, jid. mesz ‘hulla’: ha a bűnözőt kitiltották, eltűnt, mintha meghalt volna.]
meszet kapott, meszelve van, meszes Kitiltották a fővárosból.
Mosonyi-utca A budapesti toloncház a Mosonyi utcában. A Mosonyi-utcában házasodott: Pénzért házasságot kötött egy toloncházban fogva tartott nővel, hogy az kiszabaduljon.
nagybalhé, nagylárma argó Budapesti rendőrfőkapitányság.
negyvennyolcaskör tréf A volt budapesti erkölcsrendészeti osztály az Ó utca 48 sz. alatt. [Ugyancsak az Ó utcában volt a 48. szám alatt a Negyvennyolcas Kossuth-párti Kör helyisége is.]
óberhé argó Rendőrfőkapitányság. [Ném. ober ‘fő, felső’ + argó hé ‘rendőr, rendőrség’.] ...azok a kutya kibererek mindig megcsípnek. Most is így kerültem az óberhére. (Gegus: A börtön felé 16).
rabomobil Budapesti rendőrség rabszállító gépkocsija. [rab × automobil.]
zöldkocsi argó Rabszállító lovaskocsi. [Zöld színű volt.]
zríkígyó Prostituáltak sorbanállása a budapesti főkapitányság előtt az egészségi lap megújításáért.

VII. A budapesti ember
Csoportunk szavainak fő jellemvonása az, hogy a nagyváros nyomorát tükrözi. A nyomort és a velejáró könnyű megélhetési módokat. Ezért is kerülhettek nagy számban az éjszakai életre vonatkozó szavak ebbe a csoportba, hiszen az éjszakai élet sem egyéb, mint a nehéz megélhetési viszonyoknak egy könnyebb oldalról való enyhítése, az éjszakai link sem egyéb, mint nyomorgó kis csirkefogó, aki csak ebben az életben tud úgy-ahogy érvényesülni.
Ha az utca nyomorát nézzük, elénk tűnik a csikkszedő, csikkgyűjtő, csikk-kutató, aki pillanatfelvétel-lel veszi fel az elhullajtott cigarettavégeket. Itt szaladgál a hónaljkereskedő, aki hónaljüzlet-eket ajánl egy kapu alatt igyekezve elsózni azt az áruját, ami rendes üzletben feleáron kapható. Itt ténfereg a mandoletti, a digós, a régebben szerepelt nedgrassza, az éjjel szaladgáló kucséber, édességeket, haszontalanságokat eladni akaró kisember. Az utca lánya, mint sarkangyal jelenik meg. A komoly foglalkozásúakat sem kíméli a szavak, elnevezések kitalálója, és így az utca munkásai közül az utcaseprőt déligyümölcs-kereskedő-nek és citrompofozó-nak nevezi el, a sétatéri székek díjának pénzbeszedőjét buhvaldnéni-nek és az utcai illemhelyek tisztántartóit helyesnéni-nek.
A lóverseny is rányomja képét a főváros link-jeire. Kávéházakban ül és adja tippjeit a lómondó és a lapokba ír a lóember, kik valamennyien az emberek könnyelműségéből, játékszenvedélyéből élnek.
Külön fejezetben szólunk a budapesti csibészvilágról. Itt is inkább a nyomor az, ami szembetűnik, csak másodrendű velejáró a bűnözés. Legrégibb képviselője ennek az osztálynak a donaujéger, ki a Duna-parton halászott a vízhordta fatönkökre, és kihalászta a vízben úszó hullákat is, jutalmat remélve ezért a hatóságoktól. A nyomort jellemzi a lakásnélküli barlanglakó, aki a Gellért-hegy barlangjaiban húzta meg magát annak idején. A későbbi lakásnélküli csővári vagy csöves, mert ő megelégszik a beépítésre váró vízvezetékcsövek nyújtotta szállással. A végtelen nyomor szülötte a turullovas, aki még az életét is kockára teszi egy kis jövedelemért. És e nyomornak vámszedője, ugyancsak a pesti utca jellegzetes típusa a csaló, tolvaj róbertbácsi és konyhája.
A polgárokat nem veszi szájára a fattyúnyelv. Ilyenekkel csak elvétve, nagy ritkán találkozunk, akkor is a múltban kell kereskednünk. Óbudának polgáraira emlékezik gyűjtésünk, mikor braunhakszlerek-ről, gajszbürger-ekről, hergalaufener-ekről beszél. Pesti polgárra csak egy szóval találkoztunk: a stadtjágel-lel az 1780 körüli időkből.

1. Budapesti emberek
a nemzet bárója Kávéházi ingyenélő. [Ilyen tipikus alak volt a múlt század közepén Bizay, aki aláírása után - úgy volt olvasható, hogy B. Zay - kapta a báró titulust. Bizay volt a nemzet bárója - mert a nemzet tartotta el - és figurája után nyerte a többi ingyenélő ezt a nevet.]
csacsener Érdekből csodálkozó, aki meggyőződés nélkül dicsér, általában kávéházi figura, aki a pénzes ismerősök asztala körül legyeskedik.
csikkgyűjtő, csikk-kutató, csikkszedő Utcán eldobott szivarkavéget gyűjtő ember, aki ezek felhasználásával cigarettát tölt (és esetleg azt eladja).
Duna-partizán Budapesti Duna-parti korzón előforduló férfi, aki a sétáló nőket zaklatja.
éjszakai tanár A fővárosi éjjeli élet beavatottja.
eszpresszólovag Eszpresszókban lebzselő, léha férfi.
fiákeres Kétfogatú lovas bérkocsi kocsisa.
flaszterhős Utcán nőkkel szemben tolakodó ficsúr.
flaszterkomikus Ripacs.
flaszterkoptató Fővárosi csavargó, léha alak, munka nélküli ficsúr.
fogdmeg 1. Kocsmákban alkalmazott kidobó ember. 2. Boltokba becsalogató ember.
hóhem Fölényes, okos, ravasz alak. [Jid. chóchem ‘bölcs’.] Maga itt adja a hóchemet és tutira vesz engem (Kőváry: Zenebona 14).
hóhemkodik Nagyzol, fontoskodik.
hónaljkereskedő Kapu alatt, utcán titkon áruló, áruját a hóna alatt cipelő zugkereskedő, csaló.
hónaljüzlet Kapu alatti zugüzlet.
igazgató úr Kávéházban lebzselő munkanélküli. [Akinek nem volt címe, foglalkozása, rangja, azt a pincér egyéb híján így szólította.] Vendég a pincérhez: - Józsi, ezentúl ne hívjon igazgató úrnak, mert már van állásom, kineveztek adótisztnek.
kávéházi-konrád A háború mozzanatait fontoskodva, tudálékosan, bennfentesen, jólértesülve magyarázgató kávéházi mindentudó. [Conrad von Hötzendorf osztrák-magyar vezérkari főnök neve után.]
kávéházi-makszi Háborús árdrágító. [< maximálás.]
Kerstingerné Gyümölcsös kofa 1860 körül. [A Károly körút és Dob utca sarkán volt a Vademberhez címzett gyarmatárubolt, melynek tulajdonosa Kerstinger volt. Ez előtt a bolt előtt árult évtizedeken át egy kofa, akit a néphumor nevezett el Kerstingernének.]
kaszinóta Óbudai kaszinó tagja.
kisztihandpali Hajbókoló, hízelgő alak.
Kockás báró Podmaniczky Frigyes báró volt országgyűlési képviselő neve 1910 előtt. [Állandóan kockás szövetből készült ruhákban járt.]
leibfiákeres Állandó, megszokott bérkocsis.
lejmista Potyázó, kéregető személy. [Ném. leimen ‘lépre csal, becsap’.]
lóember 1. Újság sportrovatának munkatársa. 2. Kávéházban, borbélynál stb. lóversenytippeket adó személy.
lokálpatrióta tréf Mulatók, lokálok törzsvendége.
lómester, lótanár Lóverseny-szakértő.
lómondó Lóversenyen tippet adó személy, aki a nyertesektől borravaló-részesedést kunyerál.
loviszakértő Kávéházi lóversenyszakértő. [lovi ‘lóverseny’.]
lövöm a csikket Igényt tartok a cigarettavégre.
mandoletti Utcai nyalánkságot árusító olasz árus. [Ol. mandoletti ‘mandulácska’.]
mautner Hajléktalan, szabadban alvó ember. [Ld. a hotelmautner alatt.]
mester A mindent jobban tudók gúnyneve.
művészlink Finom modort erőltető kétes alak.
nehézpapnövendék tréf Nehezen kezelhető alak. [A jid. sverebóher magyarítása.]
nimand(r)ovics, nimolier, nimolista, nyimolista Pénztelen alak. [< nímand ‘senkiházi, jelentéktelen alak’.]
orbán Bolond, eszelős. [Egy Orbán nevű bolondról.]
pesti Fővárosi, minden hájjal megkent alak.
pillanatfölvétel(ező) Cigarettavég-szedő és -szedés a pesti utcán. [Fényképész műszóból, mert sietve hajolt le egy-egy cigarettavégért.]
Puellaklasszika Éjjeli mulatóhelyek egyik ismert alkalmazottja 1900 után. [Lat. puella classica ‘klasszikus leány’, mert az élő nyelveken kívül latinul és görögül is tudott.]
Róbert bácsi Az 1920-as években a forgalmasabb tereken magángyűjtésből ételt osztogató ismert figura, ki egyéb emberbaráti ténykedést is folytatott, természetesen a saját hasznára. Neve Feinsilber Róbert volt.
róbertbácsi konyhája Rossz vendéglő.
sarkangyal Utcasarkon álldogáló utcai nő. [< arkangyal.]
stimfliszedő Utcán cigarettavégeket gyűjtő. [Argó stimfli ‘cigarettavég’.]
stimflizik Cigarettavéget szed.
tigris 1. Hotelszolga. 2. A Kossuth Lajos utcai Nemzeti Casino inasa. [Csíkos ruhájáról.]
törzsfőnök Fővárosi kerületi politikus, városatya.
turfpoloska Lóversenyre járó személy. [Élősdi, ott akar keresni.]
turullovas Öngyilkosjelölt, aki a Ferenc József híd turul madarára mászik fel, hogy onnan öngyilkossági szándékkal leugorjék a Dunába.

2. Budapesti polgár
barnalábú, braunhakszler Az óbudai svábok gúnyneve. [Ném. braun ‘barna’ + ném. Hax’n ‘lábak’, mert barna lábszártekercset viseltek.]
gajszbürger Budai polgár gúnyneve. [Ném. Geiss ‘kecske’, az óbudai Kecskehegy régi neve + ném. Bürger ‘polgár’.]
gelbhakszler Az óbudai svábok gúnyneve a XVIII. században. [Ném. gelb ‘sárga’ + ném. Hax’n ‘láb’: sárgalábú, mert a mezei, kerti munkán az óbudai hegyek márgájától sárga lett a lábuk.]
hergelaufene Jövevény neve az óbudai svábok nyelvhasználatában. [Ném. her gelaufen ‘ideszalad’.]
spiszbürger Budai polgár gúnyneve. [ném. Spiessbürger ‘nyárspolgár’.]
stadtjágel Pesti városi polgár 1780 körül. [ném. Stadtjäger ‘városi vadász’, mert a városban járt-kelt, csörtetett.]

3. A budapesti csibész
alvilági jassz Gyilkosságra is kapható csibész.
angyalföldi (vagány) Fővárosi csibész, kéteshírű alak.
barlanglakó Lakásnélküli csavargó. [A városkörnyéki dombok barlangjaiban húzták meg magukat részben lakáshiány, részben a rendőrségi razziák miatt.]
csibészer, csibézer Fővárosi csibész.
csikágói Kültelki csibész.
csirkás(z), csirkész Csavargó, naplopó suhanc. Közismert dolog, hogy a német Handel-fangerszó a mindenkibe belekötő embert (...) jelentette. A “Handel”-ből “Hendl”, csirke lett, a kötekedőből csirkefogó, jassznyelven “csirkás”. (Vidor: Kalandozás... 92).
csőlakó, csővári Állástalan naplopó. [A közmű-építkezésekhez lerakott nagyméretű csövekben húzódott meg.]
donaujéger Így írja le Kiss József a Gellértalja Louisjait, akiknek - bécsi dialektus szerint - nálunk is Strizzi = strici a neve emberemlékezet óta. E csúnya fajtát 100-150 év előtt másképen hívták. A Gellértalja férfilakói voltak az u. n. Donaujägerek, akik a dunamenti kunyhójukból lesték az akkor szabályozatlan Duna árját s abból fát, szénát, gazdátlan csónakot, emberi hullát húzogattak ki. Ez a rapszodikus tevékenység volt a bevallott foglalkozásuk; ettől eltekintve a tabáni prostituáltakból éltek. (Siklóssy: A régi Budapest erkölcse II, 84). [Ném. Donau ‘Duna’ + Jäger ‘vadász’.]
drégejsi Drégely utcai csibész. [A ném. -ische képzős Drégelyische-ből.]
ferencvárosi (jassz), francstetler (jassz) 1. Kéteshírű. 2. Ferencvárosi csibész. [Ném. Franzstädtler ‘ua.’.]
hallersi Haller utcai csibész. [A ném. -ische képzős Hallerische-ből.]
hóhemfiú, hóhemgyerek Minden rosszban járatos, minden hájjal megkent gyerek. [hóhem ‘okos, ravasz’.]
hóhemipsze A pesti tolvajvilág ismerője, aki nem tolvaj, de azért nagyon ismeri a tolvajvilágot.
hóhemvagány Csibész. Stramm a mi dolgunk, hamburgi lányok, Nem lógnak utánunk hóhem vagányok (Bródy: A női szépség albuma 90).
járásbíró Csavargó, munkanélküli. [Jól bírja a járást, nincs más dolga, csavarog.]
járdakoptató Pesti utcai csavargó.
járdataposó 1. Pesti csavargó. 2. Utcai nő.
jassz Budapesti csirkefogó, csavargó. [? Lengyel jasz ‘előkelő, hatalmas, úr’.]
jasszalak, jasszgyerek, jasszfiú, jasszlegény Budapesti csibész.
jasszkáli Csibészleány. [Argó káli ‘lány’.]
jassznő Idősebb csibészlány. A Sándor-kávéház - Alacsony piszkos kis lebuj, a VI. kerületi jásszok, jássznők, Alfonzok és zsebtolvajok találkozóhelye (Detektiv: 2/51 (1920. december 22.): 10).
jasszos Csibészes, pesti csavargó modorú.
jasszoskodik Csibészesen viselkedik, henceg, kikezd valakivel.
kistéri Csibészgyerekek a Mikszáth Kálmán tér környékéről. [Régi neve Kis-tér volt.]
menő Csavargó.
micisapka Pesti jasszok apacs mintára viselt sapkája. [Ném. Mütze ‘sapka’.]
micisapkás Fővárosi kétes alak. [A micisapkát eredetileg a pesti jasszok viselték.]
molnárista Molnár utcai csibész. Akkoriban (1890 táján) a környéken három csapat létezett, akik egymás ellen háborút folytattak: 1. a Molnáristák (a Molnár-utcából és környékéről regrutálódott fiúk), 2. Vámházisták (a Vámház környékéről való csibészek)... 3. A Múzeumisták (a Múzeum és környékéről) (Horváth E. - Horváth M.: Írások Budapestről 65).
múzeumista A Nemzeti Múzeum környékén lakó csibészgyerek.
tripoliszi Angyalföld külső részéből való csibész.
vámházista Vámház téri csibész.
zrínyista, zrinyiszt Naplopó, dologkerülő. [Valószínűleg a mai Astoria helyén volt kétes hírű Zrínyi kávéház látogatóiról.]

3. Budapesti foglalkozások
bosnyák Utcai bazárárus 1918 előtt. [Piros fezes, bő bugyogós bosnyák volt.]
bőrfejű Budapesti tűzoltó. [Kemény bőrből készült csákójuk volt.]
bugacsek, bugó Csősz, őr. [< buger ‘paraszt’.]
buhvaldnéni A budapesti Duna-korzón és sétatereken elhelyezett nyilvános padok, székek használati díját beszedő asszony. [A székeken, padokon kis vastáblácska hirdette a gyártó és fenntartó céget: “Buchwald Sándor vasbútorgyáros (bejegyezve 1894 X 15)”. Eredetileg ez a cég állíttatta fel a székeket és a város csak később vette kezelésbe.]
citrompofozó, déligyümölcs-kereskedő Utcaseprő [A lócitrom-ról.]
cupi, cupringer(né) Cselédközvetítő. [Ném. Zubringer ‘ua.’.]
cupringeráj, cupringerlokál Cselédközvetítő üzlethelyiség.
digós Déligyümölcsöt, keleti nyalánkságokat árusító olasz. [digó ‘olasz’.]
doppelbeamter Két hivatalt viselő óbudai hajógyári tisztviselő. [Ném. doppel ‘kettős’ + ném Beamter ‘hivatalnok’. Az óbudai hajógyár és a volt koronauradalom tisztviselői voltak 1850 körül a kettős hivatalnokok.]
feketehuszár Fegyveres gyári őr (1953).
fügefaleveles Kávémérő nénike 1914 előtt [Célzása fügéből készült pótkávéra, amivel az olcsó kávémérők a kávét hígították.]
gázember tréf A Gázművek pénzbeszedője. [gáz ‘kellemetlenség, baj’ + gazember.]
gáztámadás tréf Pénzbeszedés gázfogyasztásért.
guberáló A szemétből válogató (az értékesíthető anyagokat foglalkozásszerűen gyűjti).
handlé Budapesti ószeres. [Ném. Handler ‘kereskedő’.]
házmejszi tréf Házfelügyelő. [Ném. Hausmeister ‘ua.’.]
helyesnéni tréf Nyilvános vécé felügyelője. [Szójáték az illemhely-ből].
josztmici Gépírónő. [1900 körül az első Budapestre került írógépek Yost gyártmányúak voltak + akkor gyakori női név volta Mici.]
kucséber Vendéglőket járó árus, aki számokra sorshúzást csinált, és a nyertes kapott valamilyen apróságot, déligyümölcsöt, cukorkát, esetleg olcsó babát, legyezőt stb. [Ném Gottscheer ‘házaló’.]
mandoletti Nyalánkságokat árusító olasz utcai árus. [Ol. mandoletti ‘mandulácska’].
milimári Pesti tejárus asszony. [Ném Milch ‘tej’ + ném. Mári (környékbeli sváb falvakból hordták a tejet, ahol gyakori név volt).]
nedgrassza Régi bosnyák törökmézes. [A bosnyák hibás ejtésében a négy krajcár torzult el.]
ószeress tréf Ószeres. [A budapesti házalók Ószeres! kiáltással jelentkeznek, s ezt tréf. úgy értelmezték, hogy Ó, szeress!]
ripkahuszár Fővárosi javadalmi őr. [Ripka Ferenc főpolgármestersége idején (1925-1932) szervezték meg a javadalmi őrséget és ekkor kaptak egyenruhát.]
tauszki Szállító munkás, tróger. [Tauszki Miksa bútorszállító cég egykori alkalmazottai után].
vörössipkás tréf Budapesti hordár [Vörös sipkája után + az 1848-as vörössipkás honvédek neve után].

VIII. Személynevek
A fattyúnyelv előszeretettel foglalkozik közéleti emberekkel, és igyekszik nevüket átalakítani a maga ízlése szerint. Sorra veszi az írókat, művészeket, politikusokat, tanárokat, és nem mellőzi az éjszaka ismertebb alakjait sem. Igen tekintélyes a száma az alvilág szereplőinek is, akiknek majd mindnyájuknak álnevük, csúfnevük, ragadványnevük van. Ez a gyűjtésünk ilyen nevet nem sorol fel, mert úgy gondoltuk, hogy csak budapesti művészekről, tanárokról stb. lehetett szó, hiszen Budapestet akartuk bemutatni. Így igen nagy tömegben estek ki politikusok, kiknek tevékenysége nemcsak Budapestre vonatkozott, hanem az egész országra. Hogy példát is adjunk, kihagytuk Tisza Pistá-t, Tisza Kálmán “generális” nevét, Bánffy Dezsőt, a nemzet locsogányát, ellenben felvettük azokat, kiknek tevékenysége szorosan Budapesthez kapcsolódott, mint - bár inkább politikusnak számít - Podmaniczky Frigyes bárót, a Kockás báró-t, vagy a pesti versenyekről ismert Batthyány Tivadar grófot a Szakállgróf-ot. Így jártunk el az írókkal is és mellőztük például Jókai Mór Zsoké nevét, mert Jókai nem Budapestnek írt, hanem az egész magyarságnak, de felvettük tipikus pesti alakként Kiss Józsefet mint Jekele bácsi-t. Krúdy Gyula is pesti típus, illik tehát, hogy gúnyneve, a Hosszú itt szerepeljen.
A tanárokkal ugyanígy bántunk, csak a Pesten tanítók nevei szerepelnek gyűjtésünkben, bár nem egy vidéki professzornak neve is ide kívánkozott volna. Így azután nagy számmal kerültek be a Műegyetem professzorai, kikről egy szótárban (Papp László: Technikus argot) egész gyűjteménnyel találkoztunk.
Színészek, művészek közül is a Pesten élők nevei kerültek feljegyzésre.
Mellőztük teljes egészében az alvilági személyek neveit, bár ezek között nem egy bennszülött pesti is akadt. Nem vettük fel például Harmónikás Gizi-t. Nem soroltuk ide az utca, a mutatványos telep, a cirkusz alakjait sem, mint teszem a törpe bohóc Zoli-t vagy az utca komédiását Móric-ot.
Végül teljesen mellőztük a több százra tehető betyárneveket, bár akadtak köztük olyanok is, kik kapcsolatban voltak Budapesttel, ha másban nem is, minthogy itt kerültek bitófára.

1. Írók, művészek
Adirokkant Földessy Gyula, Ady Endre életrajzírója. [A hadirokkant hasonló hangalakjára + Adyról írt tanulmányt, melybe szinte belerokkant.]
Agyibagyi Ady Endre. [Szójáték. Ady - agybaj + Bandi - bagyi.]
Ájvenfáj Ivánfi Jenő színművész. [Angolos ejtés.]
Bacs Márkus József hírlapíró, a Magyar Figaro szerkesztője.
Bátta Báttaszéki Lajos budapesti hírlapíró.
Böcs Márkus József hírlapíró négy öccsének beceneve. [Őmagát Bacs néven becézték.]
Cerkováci Zerkovitz Béla zeneszerző.
Dézi Bálint Dezső, a budapesti Orfeum igazgatója.
Gyafi Gyárfás Dezső komikus színész beceneve 1916 előtt.
Hosszú Krúdy Gyula. [Magas termetéről.]
Jekele bácsi Kiss József költő. [A József név zsidós torzítása.]
Kahály úr Szabolcska Mihály költő diákkori neve. [A vezeték- és keresztnév utolsó szótagjából rövidült.]
Kávéházi-borzas Ady Endre gúnyneve 1910 körül.
Latyimatyi Latabár Kálmán komikus színész.
Lopkovic Zerkovitz Béla zeneszerző gúnyneve. [Az osztrák Lobkovitz herceg hangalakjára + lopja a melódiákat.]
Mészi Mészáros László színész.
Molinári, Muli Molnár Ferenc író. [Szójáték Molináry ismert tábornok nevéből.]
Szoma (bá) Szomaházy István író.
Vasmacska Biller Irén operettszínésznő gúnyneve. [A mendemonda szerint Vass József népjóléti miniszterrel volt barátságban.]
Zsazsa Fedák Sári.
Zsül ecsém Zilahy Gyula színművész. [A fr. Jules ‘Gyula’ ejtése Zsül.]

2. Tanárok
Bégé Bartoniek Géza tanár, a budapesti Eötvös Kollégiumigazgatója. [Nevének monogramjából.]
Cep Pecz Samu építész, műegyetemi tanár.
Cipi Zippernovsky Károly budapesti műegyetemi tanár.
Citromzauer Romsauer Lajos budapesti műegyetemi tanár. [Szójáték a ném sauer ‘savanyú’ + citrom és Romsauer szavakkal.]
Dini König Dénes budapesti műegyetemi tanár.
Gombi Gombocz Zoltán nyelvész professzor, a budapesti Eötvös Kollégium igazgatója.
Pati (bácsi) Pasteiner Gyula budapesti bölcsészkari egyetemi tanár beceneve.
Zimi Zimmermann Ágoston állatorvosi főiskolai tanár
Zsoltár Beöthy Zsolt akadémikus, egyetemi tanár.

3. Közéleti férfiak, politikusok
Alvinci Szemere Miklós közéleti férfiú gúnyneve. [Krúdy Gyula regényeiben ezen a néven szerepelteti.]
Fejedelem Barcsay Domokos közéleti férfiú neve. [Ősei között erdélyi fejedelmek is voltak.]
Fridmanicki-poci Podmaniczky Frigyes bárópolitikus és közéleti férfiú beceneve.
Kockás báró Podmaniczky Frigyes báró, politikus és közéleti férfiú beceneve.
Okos Jaca Klopfer Jenő ismert lóverseny bukmékersegéd gúnyneve.
Slózi Schlosser Imre neves magyar válogatott labdarúgó beceneve.
Szakáll gróf Batthyány Tivadar gróf politikus.
Toresz Torma II. Gyula volt magyar, majd csehszlovák színekben olimpiai bajnokká lett ökölvívó.
Traktákovics Szemere Miklós közéleti férfiú gúnyneve. [Nagy traktákat, vacsorákat adott.]
Vitéz Klopfer Klopfer Jenő ismert lóverseny bukmékersegéd gúnyneve.

IX. Egyéb szavak
Ebbe a csoportba soroltuk mindazon szavakat, melyeknek az eddigiekben nem tudtunk helyet adni. Sok mondanivalónk erről a csoportról nincs is, ezért inkább egyes szavairól mondunk el egyet-mást.
Két szavunk jelent ‘pofon’-t. Az egyik az átszálló, a másik a nyolcasegyenes. Miért jelenti ez a két, látszólag nem összefüggő jelentésű szó ugyanazt a fogalmat? Az átszálló ‘pofon’ jelentését még csak megértjük: olyan hatalmas a pofon által adott lendület, hogy elrepül vele, aki kapja, “átszáll” valahová, akárcsak az eredeti átszálló-val, ami olyan közlekedési jegy volt a vonaljeggyel szemben, amely érvényes volt egy másik járatra való átszálláskor is. A nyolcasegyenes szintén ilyen gondolatmenettel lett a ‘nagy pofon’ másik neve. A régi budapesti villamosközlekedés több magánvállalat kezén volt. Ezek közül a legrégibb, melynek járatai a Nagykörúton futottak, a Városi Villamos Vasutak volt. Ez a vállalat két szakasznyi úton 16 fillérért engedett utazni, de egyes vonalakon, például a Nagykörút-Király utcai vonalon, ennyiért az átszállást is megengedte. Az erre szolgáló jegyet nevezték nyolcasegyenes-nek.
A keménykártya is tipikusan pesti dolog. A régi lóversenytér a Keleti pályaudvar mögött a Verseny utca végében terült el. A harmadik hely belépőjegye egy kis puhapapirosú cédula volt, a második helyé már kartonból készült, de névjegyalakú és nagyságú volt, melyet többnyire a kalap mellé tűztek a versenylátogatók, már csak azért is, mert láthatóan kellett viselni. Ezt a láthatóan viselést az első hely publikumának sem engedte el a Magyar Lovaregylet, de hogy a közönséges kalap mellé tűzést elkerülje, többszögletű, máskor kerek, színes kis kartonokat nyomtatott, és ezeket színes, általában az egylet színeit, a vörös és fehéret mutató szalagra fűzette. Ezt már gomblyukba lehetett fűzni vagy az elmaradhatatlan látcsőre lehetett erősíteni. Ez volt a keménykártya, a környék proletárgyerkőceinek minden vágya. Ezt kunyerálták a verseny végeztével kitódulóktól, hogy “kérem a keménykártyát”.
A hídpénz, melynek fattyúnyelvi jelentése ‘kis pénz’ volt, abból a szabályból keletkezett, hogy a hidakon a pesti oldalról a budaira menet fizetni kellett. A fizetés bizonyítására egy kis pléhdarabot nyomtak az ember kezébe, melyet végig a hídon őrizni kellett, és a budai oldalon egy urnába dobni, mely mellett zordonan állott a hídőr, és leste a pengését. Éppen ezért virtus volt nem odaadni. Két krajcárba került az átkelés, csekély összeg így elmondva, de bizony sok pénz annak, akinek nincs, annak akinek emiatt az Újpesti vagy az Összekötő vasúti hídra kellett kerülnie, ahol ingyen lehetett átmenni.
A laszlovszki és flekkerlaszlovszki ‘forint’-ot jelent. A személynévhez úgy kapcsolódik a pénz, hogy a múlt század közepén egy Laszlovszky nevű német ajkú budai polgár meggazdagodván, a budai hegy- és erdővidék nagy részét megvette. A gazdagság fogalmát hordozó név ment aztán át a forint, a pénznem nevévé. Ennek a Laszlovszkynak a nevét őrzi még ma is egy hegy a zugligeti villamos végállomás mellett, a Laszlovszky-hegy.
A többi szavunk önmagáért beszél, nincs sok mondanivalónk róla, így hát nem is emlékezünk tovább.

1. Hírlapok, újságok
Béhá A Rákosi Jenő alapította Budapesti Hírlap politikai napilap neve. [A címből képzett monogram.]
Fidi A Fidibusz című élclap neve.
Nyolcóresz tréf A 8 Órai Ujság estilap gúnyneve. [Nyolc + jid. córesz ‘szegénység, szorultság’.]
Péhá A Légrády Károly alapította Pesti Hírlap, politikai napilap. [A címből képzett monogram.]
Pfujság tréf Az Ujság című budapesti napilap.

2. Szervezetek, intézmények
budapestia Itt élő külföldiek budapesti társasága.
Darvas Magánzálogház 1900 körül.
Erzsike A budapesti Erzsébetvárosi Kaszinó a Dohányutcában.
Fradi 1. Ferencvárosi Torna Club, FTC sportegyesület. 2. Az FTC labdarúgó csapata. [< Ném. Franzstadt ‘Ferencváros’.]
gőztehén A Központi Tejipari Vállalatok telephelyeinek neve.
Harihárom A budapesti 33-asok Football Clubja 1919 előtt.
Józsika A volt Józsefvárosi Kaszinó neve.
Kongó A Regnum Marianum kongregációs egyesület székháza és papi otthona. [Szójáték a Kongó név hasonló hangalakja alapján.]
lele Lelencház.
Nemzeti Hotelintézet A Nemzeti Hitelintézet gúnyneve. [Egy volt szálló épületébe költözött 1920 körül.]
zaci, zsiga Zálogház. Nekem linkelsz? Éppen nekem? Fiam, többet voltam én zaciban, mint te iskolában! (Ákos: Nyomoz a VII/a 102).

3. Vegyes szavak
átszálló Pofon. [Magyarázatát ld. fentebb.]
bugázás 1. Piaci lopás. 2. Csomaglopás
bugázik Járműről lop.
bugázó 1. Tolvaj, aki utcán járműről csomagot lop. 2. Tolvaj, aki vásárlás közben lop.
búvár Strandtolvaj. Ha a meglopott lármát csap... hamar intézkedik a buvár (ez a tolvajnevük). A viz fenekére ereszti az övet, amelyet kis ólomnehezék húz le. (Tábori-Székely: Vasuti tolvajok 43).
csöves Bűnöző, közönséges bűncselekményekért elítélt rab 1930 óta. [< csőlakó.]
enyveshát Rossz kezdetleges fénykép 1920 előtt. [Budapesti körúti fényképész reklámmal ismertté tett fényképfajtája.]
falaz Tiltott utcai árusnak, utcai mutatványosnak segít, a rendőrt figyeli. [Mintegy védő falat alkot köréje.]
falmelléki Budapesti vezetékes víz. [Érmelléki, balatonmelléki stb. borelnevezések mintájára tréf., mert a víz a falból folyik.]
flekkerlaszlovszki Régi egyforintos bankjegy. [Argó flekk ‘cédula’ + argó laszlovszki ‘forint’.]
fratelli A Ferenciek terén a Fratelli Deisinger csemegekereskedés.
Házi Volt budapesti Székesfővárosi Házinyomda a Központi Városháza épületében.
hídpénz Jelentéktelen, apró pénzösszeg. [A budapesti két krajcáros hídpénz után.]
keménykártya Első helyi lóverseny-belépőjegy. [Keménypapírból készült, szalaggal a gomblyukban kellett viselni, magyarázatát ld. fentebb.]
körúti dolog Közönséges, nem finom, nem előkelő. [Az előkelő belvárosi üzletekkel ellentétben a körúton közönségesebb boltok voltak.]
laszlovszki Egyforintos. [Egykori dúsgazdag budai telektulajdonos nevéből; magyarázatát ld. fentebb.]
nyolcasegyenes Pofon. [Vö. átszálló.]
stejgre megy argó Zsebtolvaj villamosra száll, hogy könnyebben lopjon. [Ném. aufsteigen ‘fölszáll’.]

X. “Visszanevek”
Kissé különösen hangzik talán “visszanevek” megjelölésünk. Nem egyebet takar, mint a visszamutató, visszafordított jelentésű neveket, melyek budapesti személy- vagy helynevek, de nem azt jelentik, amit nevük eredetileg jelöl, hanem a fattyúnyelv jóvoltából egészen mást. Közönséges jelenség ez a tolvajnyelvben.
Várostörténeti emlék a retek révai elnevezése. Ennek eredetét egy utcanévben kell keresnünk. Retek utca ma is van Budán, de volt Pesten is még a német világban. Ez eredetileg nem Retek volt, ez ugyanis a hasonló hangzású német Rettich-ből származik, s mikor aztán a Rettich-gasse-ből a város magyarosodása nyomán Révay utca lett a Szerém vármegyei eredetű Révay család emlékére, a fattyúnyelv kiterjesztette a retek közszói jelentését a Révaira is.
Az újpesti vagy újpesti hatos egy régi pénzhamisítás emlékét őrzi. Nevezetes hamisítás volt ez, mert gyártójának minden hatos - azaz a régi hat krajcár értékű kisezüst pénz, mely az 1890. évi valutarendezéskor 20 fillér értékű váltópénz lett - harminc fillérjébe került.
A műszínkör ‘felfordulás, kavarodás’ jelentését akkor tudjuk megmagyarázni, ha tudjuk, hogy a cirkusz szó is ugyanezt jelenti. A Magyar Műszínkör egy varieté-féle nyári színház volt a pesti Városligetben, az Amerikai Park bejáratával szemben. Ezen a helyen eredetileg egy kis cirkusz működött, melynek porondja köré épült azután a színkör. Utolsó percéig, mely a harmincas években érte utol, kör alakú volt a nézőtere.
És hogyan lett bilicsi a dollár neve? Nehéz megállapítani, mert hogy volt e néven egy népszerű, kedvelt színészünk, ez azonban még nem ok arra, hogy átvegye nevét a dollár. Bizonyára a dolcsi hasonló hangzása játszott közre az elnevezésben, ráadásul a Bill név (vö. például Buffallo Bill) a beszélők számára Amerikát jelképezte, melynek pénze a dollár.
De nem untatjuk olvasóinkat etimológiai műhelytitkokkal, hanem adjuk a szótárt, szórakozzék vele és döntse el önmaga, honnan eredhettek a szavak.

A budapesti hely- és személynevekből alkotott más értelmű szavak
a vakok intézete javára (Kártyamondás, ferbliben vakon híváskor.)
bilicsi Dollár 1945 után. [A dolcsi ‘dollár’ jelentésű fattyúnyelvi szó utolsó része és a népszerű Bilicsi Tivadar neve alapján jött létre szó a valuta-zugkereskedelemben.]
hotelmautner A szabad természet (ahol nyugodtan szerelmeskedhettek a párok, vagy meghúzhatták magukat a hajléktalanok). [Mauthner Ödön vetőmag-kereskedő volt, így nevéhez lehetett kapcsolni a növényekben gazdag zöldövezetet.]
Kőbánya! (Felkiáltás biliárdban szerencsés lökéskor.) [Ti. disznaja van, Kőbányán pedig a sertéshizlalda volt.]
kőbányai 1. tréf Kövér. 2. Szerencsés lökés a biliárdban.
krónfusz Korona (pénznem). [kron, kroncsi ‘korona’: szójáték Krónfusz Vilmos kelmefestő és vegytisztító nevének hasonló hangalakjára.]
mautner(szálló) => hotelmautner A daliás Wagner... éppen eljövendő estéjének szerelmi terveit részletezte. - Még egyszer elviszem a Mautnerba - mondta. (Kirst: 08-15, avagy... 189).
mautnerej 1. Nővel kirándulás kettesben a szabadba. 2. Szerelmeskedés a szabadban.
műszínkör tréf Felfordulás, kavarodás.
pestifogás Egyfajta hamiskártyás csalás.
rottenbiller Hosszas keverés kártyában. [Rottenbiller Lipót (1806-1870) budapesti polgármesterről, aki kártyakeverés közben halt meg.]
révai Retek. [A régi Rettich/Retek utca újabb Révay nevéből. Magyarázatát ld. fentebb.] ...a kisvendéglő egyik látogatója abban a hiszemben, hogy a “rétah” (retek) nagyon ordináré kifejezés, előkelően fekete révait rendel a pincérnél (retek helyett) (Balla: Kávéforrás 119).
sörházutcai Antiszemita. [A IV. kerületi Sörház utcában volt az Ébredő Magyarok Egyesülete, antiszemita szervezet 1919 után.]
tatterzáli Rossz, büdös dohány, cigaretta. [Tattersall (1816-1898) angol lókereskedő volt, róla nevezték el a külső Kerepesi úton lévő lóvásárcsarnokot, később lovardát. Az itt lévő lovak hullatták el azt az anyagot, amiből a cigaretta készült.]
tököli a tanulóknak A magyar kártyában a tök szín. [A Veres Pálné utcai Thökölyanum nevű szerb iskola “Thököly a tanulóknak” kapufeliratából.] Az alsós körül rövid pályafutása alatt máris egész tolvajnyelv fejlődött ki. (...) Tököly a tanulóknak - dörmög a harmadik. Ami annyit jelent, hogy ő tökre fölveszi. (Kártyakódex 76).
újpesti hatos Hamis húszfilléres. [Újpesten gyártották.] ...meglátjuk hogy igazi-e, vagy csak olyan ujpesti hatos (Móricz: Tavaszi szél 160).
zugliget Törvénytelen valutakereskedelem. [A zugkereskedelem-Zugliget hasonló hanglakjáról.]

XI. Budapesti szólások
Ha áll az, hogy egy nemzet, egy nép gondolkozására, jellemére mi sem jellemzőbb, mint a közszájon forgó szólások, mondások, szállóigék, közmondások, akkor áll ez egy kisebb közösségre is, mint például egy város.
Budapestre mint városra vonatkozóan nincsenek külön közmondások, se szólások, szállóigék, melyek jellemezhetnék, de igenis vannak kiszólások, tréfás és jellemző mondások, melyekben benne él a város polgárságának gondolkozásmódja, humora, igen gyakran akasztófahumora, nyeglesége, öngúnya, és mindenkori szellemessége.
Ezekben a jellemző mondásaiban szerepelteti lakosait, a közviszonyokat, polgárai kigúnyolandó szokásait, ferdeségeit, nem kíméli a tekintélyt, ostoroz, oktat, kritizál, mindent elkövet, és ha néha túl is lépi a határt, mégis általában szellemes marad, és fején találja a szöget, csakúgy, mint a nép közmondásaiban.
Hogy ezek a szólások soha sem emelkedhettek egy-egy közmondásunk magaslatára, az természetes, már csak azért is, mert a fattyúnyelv szólásairól van szó, ezek pedig sohasem lehetnek a nép és nyelve közkincsei.
Hogy mik is ezek a szólások, hogyan is hangzanak? Tessék belőlük egy csokorravaló. Igen hiányos ez a gyűjtés, de mentsége legyen az, hogy nem a teljességre törekedtünk, hanem inkább a jellegzetességre. Ezt pedig, azáltal, hogy minden fajából adunk, azt hisszük elértük.

Budapesti szólások
Abszurdum? Sőt pláne! (Álműveletlenséget célzó szólás). [A pesti cselédek nyelvéből.]
Amíg a készlet tart. Ameddig van, szívesen adok, amit tehetek, megteszem. [A pesti kereskedők nyelvéből.]
Amíg Ön alszik, a Darmol dolgozik (Lusták csúfolása). [Hashajtóreklám volt.]
Angol hidegvér és tiszta gallér! (Főleg diákszólás, gúnyos értelemben még a századeleji párbajidőkből).
Annyi baj legyen, csak a villamos menjen! (Vigasztalás kis bajra). [Az első világháború idejéből, célzással az akkori gyakori villamosszünetelésekre.]
A pisolda trisztán tartandó! gúny (Vécéfelirat). [Célzás Wagner Tristan és Isolda című operájára.]
Aprókat ütögetett a fejére Jól elverte. [Erdélyi Béla pörében, aki feleségét, Forgács Annát meggyilkolta, hangzott el védekezésként 1927-ben.]
A vérfagyasztó viszontlátásra! (Nyegle búcsúzás).
Az nekem nyóc (nyolc)! Az nekem mindegy!
A zágson tipikus esete (Nyegle mondás:) Nem érdekel, nem bánom.
bemondja a vizet 1. Abbahagy valamit. 2. Elküld valakit. [Pénztelen emberek ültek a kávéházakban egy pohár ingyenvíz mellett, a fizetéskor “bemondták a vizet” vagyis nem fizettek.]
budapest három (Családi figyelmeztető, ha valamit nem akarnak gyerekek előtt elmondani). [Budapest III. rádió nem volt, de így nevezték a külföldi magyar nyelvű adásokat.]
Csak a hangja miatt nem vették fel az operába (Tréf. célzás valakinek gyenge hangjára).
Csak a lába kifele. (Tréf. mondás 1896 előtt, ha a túlzsúfolt közlekedési eszközökön kevés hely volt). [A régi budapesti lóvasúton hirdetés volt olvasható: “Chocolade Küfferle”, amit az egyszeri vidékiasszony így olvasott, és az anekdota szerint ennek megfelelően kilógatta a lábát.]
Egy a liga javára vagy a ligának. (Gúny. mondás, ha valaki apró tartozását letagadja, vagy valakit apróbb, jelentéktelenebb kár ér).
Ej ha! Margit krémtől oly szép! (Hízelgő mondás szép nőknek). [Korabeli arckrémreklám után.]
emkénél van Kártyanyereségre tett szert. [Akik az éjszakai kártyacsatákban nyertek, hajnalban a Rákóczi út és a Nagykörút sarkán lévő EMKE kávéházba mentek költekezni.]
Ez a város fürdőváros! (Olyan ember mondása, aki pénzét elvesztette, kártyán kifosztották). [Ti. befürdött ‘pórul járt’.]
Ez nekem nem kávéház! Nem tetszik az ügy, nem érdekel.
Ezt a lemezt már ismerjük vagy régi lemez Ismerjük a dolgot, már hallottuk.
Ezt a tésztát! (Fattyúnyelvi csodálkozás).
Ezzel a tudománnyal Pesten marad? (Kérdés, ha valaki valami téveset állít, vagy csekély tudásról tesz tanúbizonyságot).
Fáma vejta! Beszéljünk másról, hagyjuk ezt! [Régi ném. kocsismondás: fahr mann weiter! ‘menjünk tovább!’ (svábos ejtéssel).]
Fő az egészség! (Vigasztalás károsodáskor, mulasztáskor).
Fuss vagy fizess! (Felszólítás adósság megfizetésére.) [A lóversenyfogadások nyelvéből.]
Gut gebrült, Lővi! Eleget beszéltél! [Shakespeare Szentivánéji álom c. darabjából a “Helyes a bőgés, oroszlán” mondás zsidós torzítása].
Gyenge az albán! (Mondás rossz cigarettára). [1919-ben a körúti zugárusok ezzel a kiáltással árusították eldobott cigarettavégekből készített cigarettáikat, mert a sárga albán dohány igen kedvelt volt.]
hirig a lila (Tolvaj- és diáknyelvi jelszó verekedésre).
Hogy van a Pali bácsi? (Gúny. hogylétről való érdeklődés).
Hordozzák körül a kezedet Szent Istvánkor! (Tréf. mondás, kártyában a rossz lapot osztónak mondják).
Hová oly sietve? Agulár Edéhez? (Tréf. mondás sietőhöz intézve). [Ismert hirdetése volt Agulár Ede cégnek.]
Ide a pecsenyekést! (Tréf. helytelenítés, ha valaki valamit rosszul tesz vagy mond).
Így halt meg Rottenbiller! (Tréf. mondás a sokáig keverőre). [Rottenbiller Lipót volt polgármester állítólag kártyakeverés közben halt meg.] Bársony Ignác ekkor fogta el Aldori doktor ultimóját... és Sponicer Adolf... nem tudta elfojtani az ilyenkor szokásos évtizedes mondást, hogy így esett el Rottenbiller (Szántó: Ötszázpengő 394).
Isten veled, Frankel Ignác! (Mondás, ha valaki üzlettel becsapott valakit, és megszökött).
Itt állok megfürödve! Hiába tettem valamit, nincs semmi hasznom semmiből; pórul jártam.
Jó hülyének lenni? (Gúnyos kérdés ostobához intézve).
Jó reggelt, itt a tej! (Köszöntés ébresztésként).
A kabátom a harmadik fogason függ. 1. (Pesti hamiskártyások figyelmeztetik így egymást, ha idegen került közéjük). 2. (Figyelem felhívása hamiskártyások közt a kifosztható áldozatra). 3. (Terc a kártyában).
Kairóban van Kártyán elvesztette minden pénzét. [Magyarázata az, hogy egy Király utcai klubból a kifosztott játékosok a közeli Cairo kávéházba (a Lövölde tér és Király utca sarkán volt 1895-1936-ig) búsulni mentek.]
Kairónál van Kártyán nyer, jól megy a sora. [Fordított értelemben.]
Kellett nekem rohamsisak! No ezt jól megjártam. [A második világháború emléke él a mondásban.]
Kimegy a mosásban! gúny Még majd rendbe jön a dolog, káros következmények nélkül elfelejtik.
Kint vagyok a vasszerlájtungból Benne vagyok a bajban, ez sem használ már. [A Kint vagyok a vízből szólás torzított pesti alakja.]
Lehet urak! Lehet! (Találkahelyen a vendégek biztatása). [A ligeti kikiáltó betessékelő kiáltása volt.]
leesett a húszfilléres gúny Végre megértette (lassú felfogású, csak kis idő múlva kapcsoló emberre mondják). [Célzás a lassan működő telefonautomatára, hol várni kell, míg a bedobott érme leesik és a készülék kapcsol.]
Lepsénynél még megvolt! (Valamire mondva, ami a közelmúltban elveszett). [Nóti Károly: Régi motoros c. bohózatából Salamon Béla tette népszerűvé.]
lippertnél van 1. (Kártyán minden pénzét elvesztette). 2. Jóra fordul sorsa. [Lippert nevű budapesti korcsmáros nevéből, akihez a kártyán kifosztott pénztelen emberek jártak; jól lehetett korcsmájában étkezni.]
Lőttek Budán! (Tréf. mondás, ha valaki társaságban hangosat szellentett). [A II. kerületi Toldy Ferenc reáliskolában minden délben lövéssel jelezték a delet.]
Maga nevetni fog... (Nyegle pesti szólás, amit akkor is mondanak, ha az elbeszélendőn inkább sírni kellene).
Majd kiderül a boncolásnál Kiderül az igazság. [A Majd kiderül a vallatásnál általánosan használt mondás torzítása.]
megjátssza Ódrit Nagy hangon, patetikusan ad elő valamit. [Utalás Ódry Árpád színművészre.]
Marokkóba utazott Börtönben ül. [A Markó utcai törvényház börtönére való célzás.]
maszi habbal (Tipikus pesti szólás:) Nem igaz, maszlag. Ld. még mese habbal.
Meghaltam és vidéken vagyok eltemetve Nem akarok találkozni vele, nem fogadom, nem beszélek vele.
Melegen! (Gúny. mondás elutasításra). [Egy obszcén mondás töredéke.]
mese habbal Nagy füllentés, valótlanság.
Meséld a Kóbinak! Nem hiszem, nekem ugyan mondhatod. [Századfordulói mondás, mikor a kis Kohn viccek voltak közszájon, Kohn Kóbiról szóltak ezek az élcek.]
Mi az hogy!? 1. De még mennyire (állítás). 2. Éppen ellenkezőleg (tagadás). - Nálatok már fűtenek, Lujzi? - Mi az hogy! Tegnap is csudira befűtött az anyám a Faternak, mert reggel jött haza. (Ludas Matyi 1/27 (1945. november 18.)
Mi ebben a pláne? (Nyegle kérdés:) Mi ebben a különös?
Mindenre képes Áller (Tréf. kijelentés arra, ha valaki mindenre kapható, valakitől minden elvárható). [A 20-as években létezett Áller Képes Családi Lapjáról, amelyben minden volt, kép, regény, humor, rejtvény stb.]
Moskovic megelőzött (Mondás, ha valakit megelőztek valamiben). [Moskovitz pesti cipőkereskedő reklámja volt: F. A. Coock amerikai sarkutazó az északi sarkon meglát egy Moskovitz cipőt és így kiált fel.]
mosogatás után (Tréf. közhely célzással vasárnap délutánra). [A cselédek, kimenő ideje volt.]
most jött a halpiacról (Régi pesti mondás:) Becsapható, tudatlan. [A régi Pesten a belvárosi plébánia templom előtt volt a Haltér, a halpiaccal, ide jártak bevásárolni a vidékről Pestre szegődött tudatlan, naiv cselédlányok.]
most jött a hathuszassal Tudatlan, becsapható. (ld. az előző mondást, célzással a vidékről jött ember tudatlanságára).
Ne hagyd magad, Slézinger! (Tréf. biztatás, bátorítás). [A millennium évének mondása, korabeli divatos dal után.]
Nekem mondja, a tanárnak? tréf Jobban tudom.
Nem cikk! Nem érdekel. [A pesti kereskedők nyelvéből.]
Nincs mese! (Meghalt Oszkár bácsi.) Nincs kibúvó, nincs kifogás. [mesél ‘füllent, kertel’; Oszkár bácsi gyerekeknek mesélt a harmincas években az Állatkertben.]
Nincs többé kopasz fej! (Tréf. mondás sikeres dologra, korabeli reklám után).
Nincs többé kopasz fej! Csak seggig érő homlok! (A fenti ellenkezője:) Megvan a baj.
Nagy vagy és ejhner (Tréf., gúny. dicséret.) [Nagy és Eichner ismert pesti kóser csemegeüzlet cége után.]
Nuná? Fedáksári (Tréf. tagadás) Hát még mit nem!
olcsó és nem ráz (Hitvány dologra mondott tréf. mondás). [A régi villamoskapcsoló hirdetése volt.]
Öné a zongora! Ön van soron.
Pardon vagyok az Esttől! (Gúny. bemutatkozás, inkább tolakodásféle). [Riporterek bemutatkozása volt.]
pénztáros az ingyen uszodában Nincs állása, foglalkozása.
perec a liga javára vagy a vöröskeresztnek 1. Kisebb értékű adomány. 2. (Elfelejtett adósságra mondja a károsult). [Célzás a gyermekvédő liga gyakori gyűjtési akcióira 1918 körül.]
Részemről a fáklyásmenet! gúny Tőlem mehet a dolog, engem nem érdekel.
Stanci néni, a Guggerhegyi lakos (Tréf. mondás, ha valakinek a nevét nem akarják elárulni).
szintén zenész Ugyanaz a foglalkozása, ugyanaz a baja, hasonlók a gondjai (többnyire rosszalló értelemben).
Találkozunk a családi sírboltban! 1. (Nyegle tréf. fenyegetés). 2. Viszontlátásra!
tudja a dörgést Ismeri az eljárást, ismerős a dolgok kivitelében.
Tudja ön már, hogy mi a lizoform? (Gúny. kérdés, főleg szerelmi dolgokra vonatkoztatva). [A Lysoform nevű fertőtlenítőszer plakátja volt.]
Üzentek neki az operától - hogy maradjon otthon. (Tréf. célzás rosszhangú énekesnőre).

XII. A budapesti fattyúnyelv elnevezéseiről
Könyvünk utolsó fejezete eltér az előzőktől, ebben ugyanis nem Budapest fattyúnyelvben megőrzött emlékeit tárjuk az olvasó elé, hanem a magának a budapesti fattyúnyelvnek eddigi elnevezéseit gyűjtöttük egybe. Egy pillantást vetve gyűjtésünkre máris láthatjuk, hányféleképpen igyekeztek megnevezni azt, amit mi a budapesti fattyúnyelv név alatt rögzítettünk. Az itt következő fejezetben elsősorban nem fattyúnyelvi szavakkal találkozik majd az olvasó, ugyanis gyűjteményünknek ebben a csoportjában minden olyan kifejezést felsorolunk, amit az újságok írásaiban, szépirodalmi alkotásokban, nyelvészeti tanulmányokban fellelhettünk a budapesti fattyúnyelvre. Sok alkalmi megnevezés is előfordul ezek között, de talán nem érdektelen ezekkel is megismerkedni. Természetesen felsoroljuk azokat a szavakat is, amelyekkel a fattyúnyelv nevezi meg sajátmagát.
Hogy mindazok, kik előttünk erről a nyelvről szóltak, ennyiféle nevet adtak neki, azon ne csodálkozzunk, hiszen így van ez nemcsak Magyarországon, hanem az egész világon, és így van ez, ha nem szorosan egy városnak nyelvéről beszélünk, hanem egyes országokban elterjedt fattyúnyelvről, vagy éppen ha egy szűkebb közösségéről van szó.
A német Gauner-, Geheim-, Studenten-, Beruf-, Soldaten-, Kaufmann-, Dieb-, Kochemer-, Galoschen-, Schurer-, Mengisch-, Spitzbuben-, Krämer-, Rinnstein- és Jenische-sprache-kat ismer, továbbá Rotwelsch, Kochemerkohl, Plattenkohl, Chessekohl stb. neveken nevezi azokat a csoportnyelveket, amit mi fattyúnyelvnek nevezünk.
Az angol cant, slang, cokney, tramp, underwordslang néven, a francia argot, jargon, jobelin, patois, az olasz gergo, furbesco, a cseh hantyrka, a spanyol germanía, jerigonza gyűjtőnevek alatt szótározza, és még sorolhatnánk sok más nyelv megnevezéseit is.
Ha mi ezek után egyszerűen pesti nyelv-nek neveznők a budapesti fattyúnyelvet, akkor úgy tűnhetne fel, mintha a budapesti nyelvjárásról beszélnénk, ahogy az egyes vidékeknek megvan a maguk tájnyelve.
De nem erről van szó, hanem egy egészen különleges, Budapesten keletkezett és csak itt élő nyelvről, mely magába foglalja mindazokat a rétegnyelveket és foglalkozás, életmód alapján létrejött csoportnyelveket, melyekről bevezetőnkben megemlékeztünk.
A régebbi kifejezések például a tolvajok nyelvét alvilági zsargon-nak, apacsnyelv-nek, csibésznyelv-nek, hebrenyelv-nek, hóhemnyelv-nek, jasszargó-nak, jassznyelv-nek, pesti tolvajnyelv-nek, vagánydumá-nak nevezték.
Az egyes foglalkozási ágaknál keletkezett nyelvet bohémnyelv-nek, éjszakai dumá-nak, halandzsanyelv-nek, kerepesi úti beszéd-nek stb.-nek keresztelték el.
Ha általánosságban akartak beszélni, akkor a budapesties beszéd, budapesti volapük, Budapest nyelve, budapestizmus, nagyvárosi nyelv, pestiesség, pesti nyelv, pesti tájszólás, pesti utcanyelv, utcai nyelv kitételeket használták. Így nevezték el egyes kerületek nyelvét, például Lipótváros argójá-nak, Fóburgszan Leopold argójá-nak vagy a kültelkek nyelvét angyalföldi szleng-nek külvárosi szleng-nek, ligeti jasszok nyelvé-nek, ligeti szó-nak sikátori szavak-nak stb.
Ebben a dzsungelben igyekeztünk rendet teremteni, mikor mindezeket a különböző, de egy célt szolgáló elnevezéseket közös nevezőre hozva elneveztük budapesti fattyúnyelv-nek.
Az alábbiakban jelentésük megadása nélkül pusztán felsoroljuk a budapesti fattyúnyelvre használt szavakat. Értelmezésüket azért hagytuk el, mert mindegyikük a budapesti fattyúnyelvet vagy ennek valamelyik fajtáját nevezi meg.

A budapesti fattyúnyelv eddigi nevei

alvilági zsargon
angyalföldi szleng
apacsnyelv
bohémnyelv
budapesti csoportnyelv
budapesti argó
budapesties beszéd
budapesti magyarság
budapesti szalonnyelv
budapesti volapük
budapestizmus
Budapest nyelve
budapest saját tájszólása
csibésznyelv
éjszakai duma
fiatalság nyelve
fóburgszanleopold argója tréf
fóburgszanleopoldi tájszólás tréf
hebrenyelv
hebrinyelv
hóhemduma
hóhemnyelv
jampec szavak
jasszargó
jasszduma
jasszidióma
jasszjampecargó
jassznyelv
jasszstílus
jassz szó
jasszos pesti zsargon
jasszul beszél
kerepesi úti beszéd
külvárosi szleng
külvárosi szó
ligeti jasszok nyelve
ligeti szó
lipótváros argója
linknyelv
nagyvárosi nyelv
pesti argó
pesties
pesti magyar nyelv
pesti nyelv
pesti nyelvjárás
pesti okosok nyelve
pesti sifrtársalgás
pesti szavak
pesti tájszólás
pesti tolvajnyelv
pesti újnyelv
pesti vadnyelv
pestiül
pesti utcanyelv
pesti zsargon
sikátori szavak
utcai nyelv
vagányduma
vagonnyelv

Gedényi Mihály és Zolnay Vilmos fattyúnyelvi munkáinak jegyzéke
•	Zolnai Zolnay Vilmos, A kártya története és a kártyajátékok. (Kártyaszótárral és 34 képpel). Bp., 1928. (383 lap).
“A kártyások nyelve” c. fejezetben (14-22) inkább csak folyamatos szövegbe ágyazott szaknyelvi szavak találhatók, de a “IV. Rész. Kártyaszótár” (311-364) fejezetben már nagyon sok szleng kifejezés olvasható. A tréf.[ás(an)] és zsar.[gon] minősítéssel jelölt szavakat bizonyára maga Zolnay is szlengszónak tartotta.
•	Zolnay Vilmos, A hamiskártyások nyelve: Magyar Nyelvőr 62 (1933): 17-22, 50-3, 82-5.
•	- gm -, A tolvajnyelv eredetéről, Film - Színház - Irodalom 3/2 (1940. január 11-18.): 25-6.
•	Zolnay Vilmos, “Alma” és a tagadás kifejezései: Magyar Nyelvőr 77 (1953), 473-4.
•	A magyar fattyúnyelv nagyszótára. A teljes szóanyagból mutatványképpen a “CS”. Gyűjtötte és szerkesztette Zolnay Vilmos és Gedényi Mihály. Bp., 1954.
Ezt az öt példányban készült kéziratot az MTA Nyelvtudományi Intézetéhez nyújtották be a szerzők, hogy egyrészt bírálatot kérve szakmai segítséget kapjanak, másrészt a kiadás és a költségeik megtérítése felől tájékozódjanak. A cs betűs szavak mellett egy tanulmányt tartalmaz a fattyúnyelv történetéről, a cs betűs szavak statisztikájáról, a fattyúnyelv szinonimáiról, szóképzési rendszeréről, “vándorló szavai”-ról és a fattyúnyelv “külföldre vezető” szálairól.
•	Budapest a fattyúnyelvben. Zolnay Vilmos és Gedényi Mihály munkája. (Kézirat). Bp., 1956. (146 lap).
Erről a munkáról ld. az Előszóban írottakat. Egy-egy példánya megtalálható a Fővárosi Szabó Ervin Könyvtárban (jelzete: Bq 0910/273) és az Országgyűlési Könyvtárban (jelzete: 352. 747). A Mozgó Világ 1994/5. számában részlet jelent meg belőle:
•	Budapesti fattyúnyelvi szójegyzék. I-III. Összegyűjtötte és magyarázta Zolnay Vilmos és Gedényi Mihály. (Kézirat.) Bp., 1960. (010 + 881 lap).
Ez a szótár a publikációs lehetőségeket keresve készült, anyaga tulajdonképpen válogatás “A magyar fattyúnyelv szótárá”-ból. Megjelenésének tervéről (kőbányai) számol be: Babuska, cidibum, cérnakorzó. (Készül Budapest fattyúszótára - Imádsággal a napfogyatkozás ellen. A főváros érdekességei. múltja, irodalma a Szabó Ervin könyvtár készülő sorozatában): Esti Hírlap 6/24 (1961. január 28.): 6.
Egy-egy példánya megtalálható a Fővárosi Szabó Ervin Könyvtárban (jelzete: Bq. 0910/159) és az Országos Széchényi Könyvtárban (jelzete: 406. 373).
•	Zolnay Vilmos-Gedényi Mihály, A magyar fattyúnyelv szótára. I-XXIV. füzet. (Kézirat). Bp., 1945-1962, 1967. (0252 + 4577 + 346 + 750 lap). A tartalomjegyzék egy XXV. kötetet is említ, mely a rigmusokat, verseket tartalmazza, de ez föltehetőleg nem létezik, hisz maguk a szerzők írják az előszóban, hogy “A 75 ládikát kitevő szókincset azután géppel 5 példányban tisztáztuk és jutottunk el az itt következő 6 ezer oldalas kézirathoz, amit 24 füzetbe kötve kezelünk” (I, 02).
Az I. füzet a szótár születését, a fattyúnyelv szakszó eredetét, a “fattyúnyelv” történetét, szóképzésének rendszerét és a szócikkek felépítését, a szótár szerkezetét tárgyalja. A szótár a II. füzettől a XIX. füzet 4327. lapjáig tart. Ezt követi a 4328. laptól a XX. füzet végéig az első pótlás a szótárhoz. A XXI. füzetben szólásmódok és ezek pótlása, a XXII-XXIV. füzetben pedig egy öt évvel későbbi pótlás következik.
A szótár cédulaanyaga az MTA Nyelvtudományi Intézetének szótári osztályán található, felhasználta például A magyar nyelv történeti-etimológiai szótára is (ld. a TESz. irodalomjegyzékében Zolnay-Gedényi rövidítés alatt: I, 82).
Elkészültéről több lap is beszámolt: [Csató István] (csi), Tudja-e Ön, mi az a “fattyúnyelv”? (Nem? Pedig lépten-nyomon találkozik vele!): Népakarat (1957. március 9.): 4; - Kun Erzsébet, Elkészült a “titkos nyelv” szótára. (Gyűjtemény 50 000 szóról, amit lehetőleg ne használjunk): Hétfői Hírek 2/18 (1958. május 5.): 2; - Levest rajzoltak. (Milyen szavakat használtak ötszáz éve - a huligánok): Esti Hírlap 11/304 (1966. december 27.), 6; - R. [adó] I. [stván], Balhé, meló, haver és társaik. (A Tudományos Akadémia kiadja az első magyar fattyúnyelvi szótárt): Népszabadság 2/161 (1957. július 10.): 4.
A szótár megtalálható az Országos Széchényi Könyvtárban.
•	Zolnay Vilmos-Gedényi Mihály, A magyar fattyúnyelv szinonimái. I-IV. (Kézirat). Bp., 1970. (0134 + 653 lap).
•	Gedényi Mihály, A maszi, tütü, kaja és társai: Fiúk évkönyve. Bp., 1982. 300-4.
•	Zolnay Vilmos-Gedényi Mihály, Budapest a fattyúnyelvben (1956): Mozgó Világ 1994/5: 32-48.
A folyóirat “Városantropológia” c. összeállításban Kovács Ákos közöl részleteket a két szerző kéziratos munkájából.

Irodalom
A budapesti volapük: Esti Ujság 6/133 (1901. jún. 13.): 3 és 6/135 (1901. jún. 15.): 3.
Ákos Miklós, Nyomoz a VII/a. Bp., 1944.
A modern bűnözés. Szerk. Turcsányi Gyula. Bp., 1929.
A pesti tájszólás kis szótára. Bp., 1904. (A Pesti Napló 1904. évi karácsonyi számának melléklete).
Atelier Blaedeker. Körbe tükör. Bp., 1936.
A tolvajnyelv szótára. Kiadja: A Budapesti Államrendőrség Főkapitányságának Bűnügyi Osztálya. Bp., 1911.
Balla Vilmos, Kávéforrás. Bp., 1927.
Bárczi Géza, A “pesti nyelv”. Bp., 1932.
Bárczi Géza, Jassznyelv és purizmus: Magyar Szemle 46 (1944): 102-9.
Bárczi Géza, Jegyzetek a budapesti népnyelvről: Magyar Népnyelv 4 (1942): 71-89.
Béldy Mihály, A tolvajnyelv: Magyar Nyelvőr 26 (1897): 212-4.
Benedek Géza, Anyanyelvünk védelmében: Magyar Rendőr 3 (1936): 283-4, 311-2, 334, 361, 381, 405, 431.
Berkes Kálmán, A tolvaj élet ismertetése. Bp., 1888.
Bevilaqua Borsody Béla és Mazsáry Béla, Pest-budai kávéházak I-II. Bp., 1935.
Bródy István, A női szépség albuma. Bp., 1937.
Csefkó Gyula, A háborús katonanyelvből: Magyar Nyelv 17 (1921): 167-72.
Diáknyelv: Magyar Nyelvőr 46 (1917): 244-5
Dobos Károly, A magyar diáknyelv és szótára. Bp., 1898.
Egy ázsiai (Toldy Géza), Varázsrontó. Bp., 1909.
Éri-Halász Imre, Ki nem mondja! Bp., 1945.
Exotikus pesti városrészek. (A bűn és nyomor fészkei): Detektív Szemle 1925. január 28. 4-5.
Gombocz Zoltán-Melich János, Magyar etymológiai szótár. Bp., 1914-1944.
Heltai Jenő, Budapesti argó: Magyar Nyelvőr 42 (1913): 173-4.
Horváth Elemér és Horváth Mária, Írások Budapestről. Bp., 1940.
Jenő Sándor, A fővárosi diáknyelvből: Magyar Nyelvőr 28 (1899): 477.
Jenő Sándor, A kuglizás műszavaihoz: Magyar Nyelvőr 28 (1899): 134.
Jenő Sándor-Vető Imre, A magyar tolvajnyelv és szótára. Bp., 1900.
Kabdebó Oszkár, Pesti jassz-szótár. Mezőtúr 1917.
Kálnay Gyula és Benkes János, A tolvajnyelv szótára. Nagykanizsa, 1926.
Karinthy Frigyes, Szini Gyula, Tábori Kornél, Írói intimitások. (Vidám Könyvtár 41-42. sz.) Bp., 1918.
Kártyakódex. Szerk. Szomaházy István. Bp., 1898.
Kemény Gábor, A tolvajnyelv: Magyar Rendőr 4 (1937): 5-7.
Kenedi Géza, A pesti argot: Magyar Nyelvőr 43 (1914): 439-40.
Kilián Zoltán, A diáknyelv -i képzője: Magyar Nyelvőr 47 (1918): 40.
Kirst, Hans Hellmut, 08-15, avagy Asch őrvezető kalandos lázadása. Bp., 1956.
Kner Izidor, Agyafurt alakjai. 3. kiadás. Gyoma, 1926.
Kőváry Gyula, Zenebona. Bp., 1914.
K. P., Meglóg: Magyar Nyelv 12 (1916): 144.
Laczkó Géza, Játszi szóképzés. Bp., 1907.
Loványi Gyula, Micisapka: Magyar Nyelv 34 (1938): 250-1.
Móricz Zsigmond, Tavaszi szél. Bp., 1912.
Mosolygó történelem. Összeállították, gyűjtötték: Dékány András és Sárváry Dezső. Bp., 1941.
Naschér, Eduard, Das Buch des Jüdischen Jargons. Wien-Leipzig, 1910.
Nagy Pál, Tolvajnyelv (mely Európa legnagyobb részében nem csak a tolvajok, hanem az orgazdák és hozzátartozóik által is használtatik). Győr, 1882.
Némedy Béla, Színművészeti lexicon. Szeged, 1911.
Néhány szó a sakk-bábok elnevezéséről: Magyar Sakk-Szemle 1/1 (1902. december 7.): 4.
Patricius Budapest. Összeállította: Papp András. Bp., 1942.
Papp László, Technikus argot. Bp., 1944.
Sági Pál, Titkok könyve. Bp., 1943.
Schreiber Dániel, A játékkaszinók szélhámosai. Bp., 1934.
Schreiber Dániel, A szerelem a tolvajnyelv szótárában: Detektiv 4/3 (1922. jan. 18.): 378.
Siklóssy László, A régi Budapest erkölcse I-III. Bp., 1922.
Simon Zoltán, Itt az ősz, tanuljunk nyelveket. Bp., 1932.
Szántó György, Ötszáz pengő. Bp., 1944.
Szegedi tolvajnyelv: Magyar Nyelvőr 43 (1914): 233.
Szirmay István, Pesti link hadova és vagány zengeráj. Magyar Detektív 2/1 (1927. jan. 1.): 23‑6
Szirmay István, A magyar tolvajnyelv szótára. Bp., 1924.
Szomory Emil, Budapest nyáron. (A pesti argot): Az Ujság 11/190 1913. aug. 10.): 8-9.
Tábori Kornél, A kártyázó Budapest. Bp., 1912.
Tábori Kornél, A mi tolvajnyelvünk: Budapesti Ujságirók Egyesülete Almanachja. Bp., 1911. 258-62.
Tábori Kornél, Baccarat. Bp., 1912.
Tábori Kornél, Humor a bűnben. Bp., é. n.
Tábori Kornél, Pesti élet. Bp., 1910.
Tábori Kornél, Pesti specialitások. Bp., 1913.
Tábori Kornél-Székely Vladimir, A bűnös Budapest. Bp., 1908.
Tábori Kornél-Székely Vladimir, A tolvajnép titkai, Bp., 1908.
Tábori Kornél-Székely Vladimir, Az erkölcstelen Budapest, Bp., 1908.
Tábori Kornél-Székely Vladimir, Bűnös nők, Bp., 1906.
Tábori Kornél-Székely Vladimir, Nyomorultak, gazemberek. Bp., 1908.
Tábori Kornél-Székely Vladimir, Vasuti tolvajok. Bp., é. n.
Tarján Vilmos, Pesti éjszaka. Bp., 1940.
Tolvajnyelv: Magyar Nyelvőr 26 (1897): 465.
Toronyai Károly, A rablóknak, tolvajoknak és kozákoknak együttvaló hamis és zavaros beszédeik, hasonlóan hamis és titkos cselekedeteik felfedezéseül összeiratott és kiadattatott a köznépeknek ovakodási hasznára, és a rosz emberektől való őrizkedéseikre. Pest, 1862.
Uri gonosztevők. Rosner Károly detektiv elbeszéléséből átdolgozta Tábori Kornél. Bp., 1909.
Vaday László, Budapesti tolvajnyelv: Magyar Szalon 1898. 9. sz.
Vajthó László, A magyar diáknyelv: Magyar Nyelvőr 59 (1930): 219.
Vajda Albert, Meglestem Pestet. Bp., 1947.
Velledits Lajos, A link nyelv: Magyar Nyelv 13 (1917): 60-1, 91-2
Velledits Lajos, Pótlások a linknyelvhez: Magyar Nyelv 14 (1918): 162.
Vidor Emil, Kalandozás a szavak világában. Bp., 1942.
Zolnay Vilmos, A kártya története és a kártyajátékok. Bp., 1928.
Zsemley Oszkár, A budapesti utcai gyerekek műszavai: Magyar Nyelvőr 30 (1901): 302-3.

Jelek, rövidítések
ált.: általában, általános
am.: amerikai
ang.: angol
argó: tolvajnyelvi, argó
fr.: francia
gúny, gúny.: gúnyos(an)
héb.: héber
jid.: jiddis
lat.: latin
ld.: lásd
m.: magyar
ném.: német
obsz.: obszcén
ol.: olasz
szój.: szójáték
ti.: tudniillik
tréf tréf.: tréfás(an)
ua.: ugyanaz
ún.: úgynevezett
vö.: vesd össze!
=>: arra a szóra mutat, ahol a címszó magyarázata megtalálható
<=: a jelentésváltozás iránya
<: a szavak alakulásának iránya
+: összetétel
× : szóvegyülés, kontamináció

Szómutató
(A Szómutató a kötetben előforduló magyar fattyúnyelvi szavakat és neveket tartalmazza. Nem szerepelnek a szómutatóban a “Budapesti szólások” fejezet kifejezései. A szavak utáni számok a nyomtatásban megjelent kötet oldalszámaira utalnak.)

A Mosonyi-utcában házasodott 70
a nemzet bárója 73
a nemzet locsogánya 83
a sajtó öreganyja 46
a vakok intézete javára 95
Abbáziai-part 14, 16
Adirokkant 84
adja a hóhemet 74
Agyibagyi 85
Ahsztória 31, 32
Ajsztória 31
Ájvenfáj 85
Alag 16, 24
Alagi-út 16
Alföldi hotel 51
alma 37
almavári-babári 37
Alpesi 42
alvilági jassz 77
Alvinci 87
Am-fí-teátrum 25, 27
andrás 61, 63
andrás úr 61, 63
andrási-út 67
andrási-út-hatvan 67
andris 61, 63
Anglicsek 42
Angyalföld 13, 16, 51
angyalföldi 51, 77
Angyalföldi szeretetház 51
angyalföldi vagány 77
Anna 16
apák boltja 30, 32
apotéke 46
Aranylavór 48, 50
átszálló 88, 92
Auguszta 16
ávómária-tér 68
bableves 30, 33
bablevesből jön 30
bablevescsárda 30, 33
Bacs 85
bájesz 51
bajuszos 62-63
bajzli 57
balhé 68
Banánsziget 14, 16
Banántorony 16
barlanglakó 72, 77
barnalábú 77
Barokaldi 42
Báró Káldi 42
Báró Káldi Opera 42
bárzli 57
Bástya-utca 46
batár 57
Bátorka 37
Bátta 85
bázsli 57
Bégé 86
Béhá 90
bérenc 63
bialóg 37
bikavonat 55, 57, 59
bilicsi 95
biztos úr 63
biztoska 62
biztoskák 63
Blaui Kac 42
blázi 15
Bori 16
bosnyák 80
Boszorkány-rondella 27
botos 62, 64, 68
botoshekus 64
botoskégli 68
Böcs 85
böfögő 30, 33
bőregér 64
bőrfejű 80
börgő 54
Böskefalva 14, 16
Bözsi 25, 27
Bözsike 25, 27
braunhakszler 72, 77
brencsálinger 37
brencsáringer 37
brennel 37
Brikson 16
Bringyeleváros 14, 16
Bródi-teáter 42
Bucsinszki 37
budapestia 91
bugacsek 80
bugázás 92
bugázik 92
bugázó 92
buger 80
bugó 80
buhvaldnéni 71, 80
buktató 64
bumszti 30, 33
bumsztikeller 33
bunyókávéház 37
bur 57
burvasút 57
Butapest 15
búvár 64, 92
Buzalka 42
Buzelka 42
Büdösmarti 42
büfédáma 42
büféhölgy 42
büfi 33
büfke 33
Centri 37
Cep 86
Cerkováci 85
Cérna-korzó 14, 17
cingaj 57
Cipi 86
cirkusz 94
Citomzauer 86
citrompofozó 71, 81
cupi 81
cupringer 43, 81
cupringeráj 81
cupringerlokál 43, 81
cupringerné 81
cvifl 64
csacsaner 73
csálinger 37
Csaló-köz 17
csániger 37
Csari 27
csáringer 37, 40
Császár 50
Csaszi 48, 50
Cserebogár 25, 27
Cséri 17
csibészer 78
csibézer 78
Csikágó 17
Csikágó-negyed 17
csikágói 78
csikk-kutató 71, 73
csikkgyűjtő 71, 73
csikkszedő 71, 73
csili 57
csinga 57
csingaj 57
csingajbárzli 57
csirkás 78
csirkász 78
csirke 17
Csirke-korzó 17
csirkész 78
Csocsóbácsi 31, 33
csodabár 33
csőlakó 78
csöngetős mozi 43
csővári 72, 78
csöves 72, 92
csudabár 33
csúzlicédula 33
csütülő 57
Dagály 48, 50
Dagálysztrít 48, 50
dá kommen dí kapucíner 37
dáfrádmáher 32, 37
Darvas 91
delej 57
déligyümölcs-kereskedő 71, 81
Dézi 85
digós 71, 81
dili 51
dilibájesz 51
dilihauz 51
diliház 49, 51
dilinós 51
Dini 86
diró 15
Disznófalva 13, 17
Dobsztrít 14, 17
dolcsi 95
donaujéger 72, 78
doppelbeamter 81
dorong 64
drazsé 64
Drei Drommel gasse 14
drégejsi 78
Drótsziget 15, 18
drótszőrű 33
Drungaj 13
duhaj 64
duli 58
Duna-partizán 73
Duncsi 13, 14, 18
Dungaj 13, 18
durrancs 61, 64
durrant 64
dzsekás 64
dzsé 64
Dzsungel 15, 18
dzsunki 58
egeres 68
éhezde 33
éjszakai tanár 73
elbúvik a vattában 45
elere 54, 58
emeletes paraszt 63, 64
emeletes zsaru 64
enyveshát 92
Erzsi 18, 27
Erzsike 25, 91
eszpresszólovag 73
fájerpurs 33
fakabátos 64
falaz 92
falmelléki 92
Falu 15
Fáskert 18
Fáskör 14, 18
Fejedelem 87
fejes 64
fejvadász 63, 64
fek 32, 38
fekcsi 38
fekete fuvar 58
feketehuszár 81
feketelábú 65
feketemária 68
feketén 58
feketusz 38
félbarna 38
felfirkál 68
felsőhé 68
felugrálós 32, 38
Feneketlen tó 15
ferencvárosi 78
ferencvárosi jassz 78
Fesztetics-bád 50
fiáker 33
fiákeres 73
Fidi 90
Fila 38
Fillinger 38
flaszterhős 73
flaszterkomikus 73
flaszterkoptató 73
flekkerlaszlovszki 89, 92
fodgmeg 73
fogas 58
Fogpiszkáló 25, 27
forcsi 26
főfejes 65
főhekus 65
főhé 68
főkapi 68
főkapu 68
fölrajzol 68
Fővicsek 43
Fradi 91
Franci 28
Francstadt 14
francstetler 78
francstetler jassz 78
fratelli 92
Fridmanicki-poci 87
Frim 49, 51
Frisspest 13
fügefaleveles 81
Fürdőváros 15
füttyös 58
gajszbürger 72, 77
Garibaldi 43
Garobaldi 43
gáz 81
gázember 81
gáztámadás 81
gelbhakszler 77
gépkocsma 33
gimpli 18
Gimplisziget 14, 18
Gombi 86
gólya 28
Gólyvár 28
Gödör 33
Gödör-vendéglő 34
gőztehén 91
Gróf-Fürdő-Attila utca 14, 18
grund 18
grundó 18
guberáló 81
gumirádlerezik 54
gumirádlizik 55
gumizsaru 63, 65
Gutman-sarok 14, 19
Gyafi 85
gyep 19
gyöp 19
hadács 65
hajmán 65
hajó 58
hajósezredes 54, 58
hajtás 68
hakli 43
hakni 43
hallerista 19
hallersi 79
handlé 81
Hangli 38
Hanglicsek 38
Hangyatelep 19
Harihárom 91
Harmónikás Gizi 84
hasznos-andor 61, 65
hatvan 68
haulem 68
Házi 92
házmejszi 82
hé 62, 65, 68, 70
héblizik 58
hécenker 65
hek 65
hekus 65
Hekus Dönci 65
Hekus Lonci 66
hekusbotos 62, 65
hekusdönci 65
hekuslonci 62, 65
Heli 43
Helicai 38
helyesnéni 71, 82
henger 68
Hepaj 19
Hercli 31, 34
hergelaufene 77
hergelaufener 72
herlaufer 34
hesz 65
Hét Tetű 34
hídpénz 89, 93
hirig 101
hóhem 73, 79
hóhemfiú 79
hóhemgyerek 79
hóhemipsze 79
hóhemkodik 74
hóhemvagány 79
holdas 68
hónaljkereskedő 71, 74
hónaljüzlet 71, 74
Hosszú 84-85
Hosszú luk 19
hotelboda 68
Hotelmarkó 69
hotelmautner 96
Hököm színház 43
hösz 65
hullafiáker 56
Hullamosó 30, 34
igazgató 58, 60
igazgató úr 60, 74
Infravörösmarti tér 19
Irlandi rész 13, 19
iroda 56
Itt állok megfürödve! 15
Jajbuda 13, 19
jakobrőderer 34
jampresszó 38
járásbíró 79
járdakoptató 79
járdataposó 79
Jardindöpali 43
jász 56
jassz 79
jássz 79
jasszalak 79
jasszfiú 79
jasszgyerek 79
jasszkáli 79
jasszlegény 79
jassznő 79
jássznő 79
jasszos 79
jasszoskodik 79
Jekele bácsi 83, 85
jergli 69
jerglibájisz 69
Jobbágysztrít 19
Jordánkert 43
josztmici 82
Józsika 91
Józsusz 38
jönakirály 69
ká 63
kabicsek 44
kacérnő 38
kacsintnő 38
kafa 38
kafana 38
kafcsi 38
kaffa 38
kaffana 38
Kagál 39
Kahály úr 85
káhé 65
kaja 59
Kakasos ház 46
kakatomba 49, 52
kakmadám 49
kalahiúz 58
kalodont 56
kalóz 58
kalóz néni 58
Kami 14, 19
kanász 65
kani 51
Kapi 39
kapó 32, 38, 39
káposztás kocsi 63
káposztáskocsi 69
Karcsúmária 28
Karzat 39
kaszinóta 74
Kávéházak városa 15
Kávéházi-borzas 85
kávéházi-konrád 74
kávéházi-makszi 74
Kazbár 19
Kazincki utca 19
kecskeméti páholy 44
kék 65
Kék Macska 31
kékmadár 66
keménykártya 88, 89, 93
Kerek Oktogon 19
Kerstingerné 74
kész 66
Kéthatos 34
kétszázas 69
két tojás pohárban 62, 66
kettősjassz 56
kéz 66
Kibanya 14, 19
kiberer 62, 66
kibi 62, 66
kimájer 66
kimeszel 69
Kínai-negyed 19
Kis Ric 34
Kisdomb 14, 20
Kiserdő 20
kisrolman 59
kistéri 79
Kisvigadó 44
kisztihandpali 74
klajzi 58
klauzi 58
Kockás báró 83, 87
Kockásbáró 74
Kollégium Jolánja 46
konfertáblis 56
konflis 54
konflisstand 57
konfortáblis 56
Kongó 91
konstábler 61
Konti 46
kopó 62, 66
Kőbánya! 96
kőbányai 96
Köpködő 20
körúti dolog 93
köteles tánc 44
Kövesi-vár 39
Közgáz 28
közös 69
krahedli 39
kraherli 39
Kriszi 13, 20
krónfusz 96
kucséber 71, 82
kukucsnéző 44
kulcsárnő 52
kupolda 46
Kupolda-utca 46
Kurvaléria 32, 39
kutya 62, 66
Ládaváros 20
Lágimániosz 13, 15, 20
Lágyi 13, 20
lanyi 59
lanyó 59
lászló-féle szabadalom 52
laszlovszki 89, 93
Latyimatyi 85
Lavór 20
lebuktat 64, 67
légibika 55, 59
leibfiákeres 74
lejmista 75
lele 91
Lepranegyed 20
Lepratelep 14, 20
lépcsőház 59
Lepsi 20
Lidó 13, 20
Ligécia 20
Ligi 20
Ligó 20
lilázik 38
link 71, 72
linkel 91
linknyelv 114
Lipi 13, 21, 49, 51
Lipicsek 13, 21
Lipire juttat 51
Lipiváros 13, 21
Lipócia 13, 21
Lipót 51
Lipóti 28
Lizsé 13, 21
lóakadémia 39
lócitrom 81
lócsárda 30, 34
lóember 72, 75
lófejű 54
lóg 59, 79
lokálpatrióta 75
lómester 75
lómondó 72, 75
lonci 62, 66
loncika 62, 66
Lopkovic 85
lótanár 75
Lovi 21, 75
loviszakértő 75
lő 21
löki 59
lövedéki kihágás 21
lövöm a csikket 75
Luftrézi 47
Lukszustutaj 34
lyukasztó 59
madzagvasút 59
Mafla-sarok 14, 21
Magtár 28
Magtár tér 14, 21
Magyarka 28
maharadzsa 35
majomketrec 62, 66
Major 21
Majzó 21
makheci 35
Makkhetes 35
mamuska 38
Manci 25, 28
mandoletti 71, 75, 82
Marci 21, 66
Markó 69
Markó-siti 69
Markó-szanatórium 69
Markó-sztrít 69
maszi 104
mátós 67
mautner 75, 96
mautnerej 96
mautnerszálló 96
Méltóságos gróf Teleki tér 14, 21
Mélyvíz 39
Menjen a herclibe! 34
menő 79
meseautó 69
mester 75
mesterhekus 66
mesz 69
mész 69
meszelve van 70
meszes 70
meszet kapott 70
Mészi 85
Metor 40
Mezeilipót 51
Mezonfrida 47
micisapka 80
micisapkás 80
mihaszna 61
mihaszna-andrás 61, 65, 66
mihaszna-andrea 61
milimári 82
Mohambé 15
Mókembé 13, 15
Mókemplácc 14, 21
Molinári 85
molnárista 80
monog 59
Monpárnász 40
morgó 26, 28
Móric 84
Mosonyi-utca 70
Muli 85
Muzi 21, 28
Muzium 21
múzeumista 80
müezzin 62, 66
műintézet 47
Müszi 44
műszínkör 94, 96
művészlink 75
nagybalhé 70
Nagyendre 44
nagylárma 70
Nagysezlon 21
nagyvágó 26
Najgebáj 28
nedgrassza 71, 82
néger 32, 40
negyvennyolcaskör 70
nehézpapnövendék 75
Nemzeti Hotelintézet 91
népböfögő 30, 35
Nepcsi 21
Neszepicsa-csárda 31, 35
nimandovics 75
nimandrovics 75
nimolier 75
nimolista 75
Nipis 15
Nipismókem 15
nyimolista 75
Nyolcas 40
nyolcasegyenes 88, 93
Nyolcóresz 90
Nyomorabbázia 48, 50
óberhé 67, 70
óberlaufer 35
Okos Jaca 87
omli 54
omlibusz 54
omnicsek 54
Opéria 28
orbán 75
Orci-templom 32, 40
Orfantyú 44
Orficsek 44
ószeress 82
óvoda 44
Ördöghídja 35
Ős 44
Pala 50
pali 44, 45
palizab 45
panni 59
paraszt 66
Párizsi-híd 26, 28
Pati 86
Pati bácsi 86
Pávasziget 21
Péhá 90
pesti 75
Pesti Mónmártr 21
Pesti Sziti 22
pestifogás 96
Petropol 35
Pfujság 90
pia 59
piál 34
pikfek 32, 40
pikoló 40
pillanatfelvétel 71
pillanatfölvétel 75
pillanatfölvételező 75
pinkli 40
pinklicsáringer 40
pintyő 40
Piszkos tó 15
pléhhasú 61, 66
pléhhuszár 62, 66
pofa ser 35
pondró 66
prolibusz 59
propi 54, 59
propicsek 54, 59
prosztó 66
Puellaklasszika 76
rabomobil 63, 70
ratkó 34
razsu 66
révai 94, 96
Rézangyal 26, 28
Rézkígyó 45
rezsi 66
Ribéria 32, 40
ripkahuszár 82
Róbert bácsi 76
róbertbácsi 72
róbertbácsi konyhája 72, 76
rolman 59
Rombahsztrít 22
Rondó 22
rottenbiller 96
Rökszilágyi utca 22
rudnaihuszár 62, 66
sajt 62, 67
sajtos 67
Salcer 31
sárga vasút 59
sarkangyal 71, 76
saru 66
sétáló vendég 32, 40
Sifmanplacc 22
siker 34
Sin-tér 14, 22
Sipőc-csárda 31, 35
Skacski 22
Slózi 87
smaci 22
Smec-kert 22
Snejderfírek 26, 29
sodródás 41
Sóhajok tere 14, 22
sördorádó 35
sörházutcai 97
Spigli 35
spiszi 36
spiszin 36
spizi 36
spizin 36
spiszbürger 77
Splényi-féle négyszög 23
splizi 36
Spolár 41
Stadi 13, 14, 23
stadtjágel 72, 77
stand 57
Statvaldi 13, 15, 23
Statvaldli 23
Statvájli 13, 15, 23
Stefánia 23
stefániázik 54, 57
stejgre megy 93
stég 59
stikavendég 32, 41
stikában 41
stimfli 76
stimfliszedő 76
stimflizik 76
stuka 59
Suszterbazár 29
súgópincér 45
Szajna-híd 26
Szajna-part 23
Szajrés tér 14, 23
Szakáll gróf 87
Szakállgróf 83
számos 66
szandolin 32, 41
szarándok 49, 52
szárazpáholy 45
Szauvirt 36
Százház 29
szepicsek 45
Szibéria 41
Szigi 23
Sziki 31, 36
Sziti 14
szivárvány 67
Szizsé 13, 15, 23
szlanyi 59
szlanyizik 60
szlihács 64
Szoma 85
Szoma bá 85
szürkevillamos 52
szveti 26, 29
Tabcsi 23
Tandelmárk 23
Tangó 23
Tarka Macska 31, 36
tatterzáli 97
tauszki 57, 82
tejcsa 41
tejcsárda 31, 41
tejcsi 41
Tejelde 41
Teleki 23
Tercsi 23
Tercsiváros 23
Tetűbörze 23
tigris 76
Tisza Pista 83
Tizenháromház 29
Toresz 87
Tót-ház 29
tököli a tanulóknak 97
Török Csacsi 31, 36
törzsfőnök 76
Traktátovics 87
tré 67
Trieszti Nő 36
Tripolisz 13, 23
tripoliszi 80
troli 60
tudja a dörgést 107
tuja 60
tujázik 60
tujózik 60
turfpoloska 76
turullovas 72, 76
tutira vesz 74
tülköl 60
Tűzfal tér 14, 24
tyúk 50
Ugató 24
Újházileves 48, 50
újpesti 94
újpesti hatos 94, 97
Újvilág 24
Újzséland 24
Ügi 24
Ügsi 24
Ülcsi 14, 24
Ülcsi-út 15
Ülepke utca 24
Üzsi 24
vágó 26
Valcsi 24
váltóigazgató 60
váltóigazgató úr 58, 60
vámházista 80
Vampi 32, 36
varga 67
varter 41
Vas-kocsma 36
Vasmacska 85
vatta 45
Vesztőhely 24
vilcsi 60
vilga 60
vili 60
vilicsek 60
villámos 60
villinger 60
vilusz 60
virágcsárda 29
Vitéz Klopfer 87
vízcsattantó 67
vízi fiákeres 54, 58
vizsla 62, 67
vlanyi 60
Vörös Macska 31, 36
vörössipkás 82
Vursli 45
Vurstli 45
Vurstlipráter 24
zaci 91
Zalcer 36
zgó 46
Zimi 86
zlanyi 60
zlónya 60
Zoli 84
zóna 60
zónázik 60
zónya 60
zotyó 60
zotyóbusz 60
Zöld-tó 24
Zöldház 29
zöldházikó 29, 52
zöldkocsi 70
zöldvillamos 52
zrí 67
zríkígyó 70
Zrínyi 41
Zrínyi kirohanása 41
zrínyista 80
zrinyiszt 80
zugliget 97
Zuglizsé 24
Zsarai 24
Zsardendöpali 43
Zsardinkert 43
zsaró 67
zsaru 62, 66, 67
Zsazsa 86
zsé 62, 64, 67
zsé ‘rendőr’ 64, 67
zsé ‘zsidó’ 24
zsekás 62
zsernyák 67
Zsibaj 24
zsiga 60, 91
Zsoké 83
Zsoltár 86
zsuga 60
Zsül ecsém 86