A DEBRECENI KOSSUTH LAJOS TUDOMÁNYEGYETEM
MAGYAR NYELVTUDOMÁNYI INTÉZETÉNEK
KIADVÁNYAI

69. szám	Szerkeszti: JAKAB LÁSZLÓ	69. szám	

VÖRÖS  ÉVA - PRISZTER  SZANISZLÓ

Márton  József  Természethistóriai képeskönyvének  növénynevei

DEBRECEN, 1997

© Vörös Éva-Priszter Szaniszló, 1997

ISBN 963 472 086 2
ISSN 02-09-8156

I.
A Természethistóriai képeskönyv
1. Márton József (1771-1840) a késői felvilágosodás és a korai reformkor sokoldalú, érdekes egyénisége. A nyelvtudós szótár- és tankönyvírói munkássága hatalmas jelentőségű (szótárai 13 kiadást értek meg, magyar nyelvtanát 1810-től 1840-ig 10-szer adták ki); a századfordulón megjelent német-magyar, majd magyar-német szótáraival új korszak kezdődött a magyar szótárirodalomban (Gáldi, Szótir. 144).
Szótárírói tevékenysége mellett számtalan fordítást és átdolgozást is készített, így fordított politikai jellegű írásokat (Mikó Pálné, Marseillaise és Gotterhalte. Találkozás Márton Józseffel. Bp., 1986. 164-181), megjelentetett két kiadványt jeles ünnepségek, illetve évfordulók alkalmából, mindkettőt németből fordította (Mikó, i. m. 181), és vállalkozott hasznos ismereteket közlő könyvek fordítására is (Mikó, i. m. 183). Ez utóbbi, gyakorlati ismereteket közlő könyvei közé tartozik egy kevésbé ismert, 12 kötetes munkája, amely Friedrich Justin Bertuch német szerző Bilderbuch für Kinder (Weimar, 1790-1830) című könyvének fordítása.
A 12 kötetes mű címe (Természethistóriai képeskönyv) a fordító Márton József találékonyságát, játékosságát mutatja; nem az eredeti német munka címének (Bilderbuch für Kinder) szolgai tükörfordítása. A “Természethistóriai képeskönyv” cím hűen tükrözi a mű természettudományos anyagát, bár a képeskönyv összetétellel Kazinczy Ferenc nem értett egyet: 1806. február 23-án kelt Szentgyörgyi Józsefhez írt levelében így ír: “Hát Márton József Ur, a’ Lexicographus, mit nem íra a’ Bertuch képeskönyve magyar praefatiójának utolsó soraiban az új szók felől, a’ krompélyt hozván nyavalyás elmésséggel elő! Ő belőle is Debreczen zengett, midőn azt írta. Igy jár az, a’ ki elfoglalva lévén magától, az az a’ praejudicium receptae hypotheseos és infallibilitatis által, finnyáskodik az új Irókat olvasni, ’s előre nem halad az időszakkal. Ha Virág Benedekkel, Kis Jánossal etc. ismeretes volt volna, nem lőtt volna bakot, mingyárt a’ könyv titulusán, ezt Képes-könyv így írván: Képeskönyv, ’s megtanúlta volna, hogy a’ forradás csak a’ nominativusban eshetik meg: borkő, húsvét, Úrfi etc. Egyéberánt fordítása excellens Bertuchban” (Kazinczy Ferencz összes művei. Harmadik osztály. Levelezés. IV. kötet. Bp., 1893. 61).
2. A 12 kötetes mű kötetenként félszáz színes táblával jelent meg. A mű nehéz feladat elé állította fordítóját, hiszen benne számos trópusi élőlény, emlősállatok, madarak, férgek, bogarak, halak, valamint “Meleg tartománybéli” növények (F. J. Bertuch, Természethistóriai képeskönyv az ifjúság hasznára és gyönyörködtetésére;... ford. Márton József. Bécs, 1805-1810. [A továbbiakban: Term.hist.] Növ. VI, 1: 45) szerepeltek. Márton József fordítói munkásságában nemcsak új és találó terminológiai és nómenklatúrai elnevezésekkel találkozunk, hanem e sorozatban kapnak helyet először magyar nyelven képekkel illusztrált tudósítások az őslénytan akkori eredményeiről, valamint itt jelennek meg kiváló minőségű mikroszkópi ábrázolások és leírások is.
A 12 kötetes fordítás jelentőségét növeli, hogy első kötete 1805-ben jelent meg, Diószegi Sámuel-Fazekas Mihály Magyar fűvész könyvét (1807) megelőzően. Mindkét munka számos népi és egzotikus növénynév-újítást tartalmaz, azonban a szerzők egymástól függetlenül dolgoztak, Márton Bécsben, Diószegi-Fazekas pedig Debrecenben.
Márton Természethistóriai képeskönyve amolyan “magyar Brehm”-szerű közkedvelt munkává vált, s ez vezetett be később több magyar biológust - Hazslinszky Frigyest, Herman Ottót - a természet világának rejtelmeibe (Kádár Zoltán-Priszter Szaniszló, Az élővilág megismerésének kezdetei hazánkban. A magyar biológia rövid kultúrtörténete a kezdetektől a reformkorig (-1829). Bp., 1992. 95-97).
3. Márton Józsefet “1806. ápr. kinevezték a bécsi egyetemen a magyar nyelv és irodalom rendkívüli tanárának, de fizetés nélkűl (egyedűl a tanulók tiszteletdíjára volt utalva), nov. 5-én kezdte meg előadásait; végre a m. testőrségnél mint magyar nyelvoktató díjjal tanított” (Szinnyei József, Magyar írók élete és munkái. Bp., 1902. VIII. 738). Bécsbe kerülvén 1805-13 (16?) között kiadta az általa lefordított F. J. Bertuch Bilderbuch für Kinder című munkájának 12 kötetét, amellyel az ifjúság természettudományos nevelése terén végzett hatalmas munkát.
A művet német és francia nyelvről fordította magyarra és latinra. A munka terjedelmes címe Márton fordításában: “Természethistóriai képeskönyv az ifjúság hasznára és gyönyörködtetésére; melly, Az Állatok, Növevények, Virágok, Gyümöltsök és Ásványok Képeit, a’ Mesterségek és Tudományok sok más oktatásra öÑzveválogatott Tárgyaival együtt, igen jó eredeti Munkák Ñzerént kimetÑzve ’s kifestve, az ifjúság értekéhez alkalmaztatott tudományos Magyarázattal elfadja. KéÑzítette ezelftt Bertuch F.J. ... Új kiadás, deák és magyar leírással megbfvítve. Némelly buzgó hazafiaknak munkájok által... Bétsben... Pichler Antal betÍivel” (Bécs, 1805).
A 12 kötet egyike sem említi a fordító nevét, mindössze egyetlen utalást találunk a 12. kötet latin szövegének végén. Az utolsó növénytáblán, a Rudbeckia purpurea (magyarul: piros Tsutkakúp) leírása után a következő mondat olvasható “Interpretationem Latinam curavit Mart. Span, prof. Viennensis” (Növ. CXVIII, 12: 50).
Márton Bertuch-fordításának megjelenését, illetve a lefordított kötetek számát szakirodalmunk jelentős része eltérően és tévesen ismerteti.
A 12 kötetes munkából Magyarországon mindössze néhány teljes példány található (pl. OSzK, Egyetemi Könyvtár), illetőleg több, témakörök szerint egybekötött kötet fordul elő (pl. A Magyar Természettudományi Múzeum könyvtára 6818: a növényeket bemutató képek egy kötetben egybekötve), feltehetőleg ez is oka a számtalan téves adatközlésnek.
Márton József Bertuch-fordítása 1805-13 (16?) között jelent meg Bécsben. Az 1. kötet 1805-ben (1813-ban újra kiadták), a 2., 3. kötet 1806-ban, a 4., 5. kötet 1807-ben, a 6., 7., 8., 9. kötet 1808-ban, a 10. kötet 1809-ben, a 11. kötet 1813-ban jelent meg, míg az utolsó, 12. kötetet évszám nélkül adták ki. Lehet, hogy 1813-ban jelent meg, bár Márton maga és később Szinnyei is 1816-ot közölnek.
Hanák János 1849-ben megjelent Az állattan története és irodalma Magyarországon című munkájában megemlíti (113), hogy Márton Bertuch-fordítása Bécsben készült, 1805-1809 között és 10 kötetből áll .
Simai Ödön Márton József szótárírói tevékenységét összegezve ezt írja: “Ugyancsak 1810-ben kezdte meg Bertuch Természethistóriai Képeskönyvének magyar fordítását” (Márton József mint szótáríró: NyF. 8. sz. 1902).
Szinnyei József, Magyar írók élete és munkái című művében - Hanákhoz hasonlóan - tíz darab magyarra fordított kötetről ír, amelyeket Márton 1810-16 között készített (Bp., 1902. VIII, 738).
Még a legújabb, Márton munkásságát összefoglaló kiváló művek is tévesen említik a lefordított kötetek számát és megjelenési idejét. Mikó Pálné, Márton József a magyar nyelvért című munkájában Márton egyéb művei között említi a Bertuch-fordítást: “Bertuch Természethistóriai képeskönyve. 10 kötet. Fordította Márton József, Bécs 1810-16” (A nyelvtudomány és a nyelvoktatás műhelyéből. Szerkeszti: Mikó Pálné, Horváth Iván, Antal Lajos. Bp., 1982. 9), hasonlóképpen Márton Józsefről szóló összefoglaló munkájában a “tízkötetes Bertuch Természethistóriai Képeskönyv...”-ről ír (Mikó Pálné, Marseillaise és Gotterhalte. Találkozás Márton Józseffel. Bp., 1986. 126).
A félreértések és a számtalan téves adat egy része magától a fordítótól, Márton Józseftől származik: Gyönyörködtetve Tanító magyar Olvasókönyv különösen a’ Magyar Nyelvet Tanúlók számokra (Bécs, 1840) című munkájában ezt írja az előszóban: “Annak bebizonyítására, hogy a’ Nemzeti Magyar Nyelvet 41 esztendők lefolyta alatt, - bár ha nyomorogva is, - terjesztettem, ..., szükségesnek tartom itt, az általam 1799 ólta kiadatott munkákat évek szerént előszámlálni...” (Márton, i. m. V). 1799-től 1840-ig megjelentetett munkái között említi a következőt: “1810-16 Bertuch természethistóriai ’s a’ t. képeskönyve. Magyarra forditotta M. J. s’ a’ t. 4-ed rétben 10 Darab. Bécsben” (Márton, i. m. VI). Maga Márton József is rosszul emlékszik, hiszen az első kötet 1805-ben jelent meg, és nem 10, hanem 12 kötetet fordított le.
4. Az eredeti munka szerzője, Friedrich Justin Bertuch (1747-1822) - Goethe kortársa, Wieland és Schiller barátja - sokoldalú ember volt (Kádár Zoltán, Friedrich Justin Bertuch, az ifjúság biológiai nevelésének úttörője. A Biológia Tanítása 12 (1973): 50-54). Weimarban született, Jénában jogot tanult, 1785-ben Wielanddal és Schützcel megalapította az Allgemeine Literaturzeitungot. E lap szerzői között volt Goethe, Schiller, Kant, Fichte, valamint a világhírű geográfus és biológus, Alexander von Humboldt (Albrecht von Heinemann, Ein Kaufmann der Goethezeit. Friedrich Johann Justin Bertuchs Leben und Werk. Weimar, 1955. 58). 1791-ben megalapította a Landes Industrie Comptoirt, amelynek legfontosabb tevékenységei közé tartozott a könyvkiadás, és olyan jelentős munkákat adtak ki mint a Bilderbuch für Kinder (szerkesztésében részt vett a jénai származású Haberle Károly, aki a pesti botanikai tanszék vezetője és a botanikus kert igazgatója lett (Gombocz Endre, A magyar botanika története. Bp., 1936. 399), az Allgemeine Geographische Ephemeriden (51 kötet, 1798-1824), a Neue Bibliothek der wichtigsten Reisebeschreibungen zur Erweiterung der Erd- und Völkerkunde (50 kötet, 1815-29). Ugyancsak itt adták ki Goethe, Beiträge zur Optik (1791) című munkáját. F. J. Bertuch 1800-ban fiának adta a Bilderbuch für Kinder kiadását (a címlapon a 6. kötettől Karl szerepel) (Literatur Lexikon. Herausgegeben von Walther Killy. Band 1. 1988. Germany, Bertelsmann Lexikon Verlag. 478-79). 
5. Bertuch Weimarban megjelent nagy munkájának címe: Bilderbuch für Kinder, enthaltend eine angenehme Sammlung von Thieren, Pflanzen, Blumen, Früchten, Mineralien, Trachten und allerhand anderen unterrichtenden Gegenständen ... mit einer kurzen wissenschaftlichen und den Verstandes-Kräften eines Kindes angemessenen Erklärung. A 12 kötet (24 kötetes kiadása is létezik) megjelenési évei: 1790-1830. A mű jelentőségét, pedagógiai sikerét, korabeli fontosságát bizonyítja, hogy a magyar nyelven kívül latinra, angolra, franciára és olaszra is lefordították (Handbuch zur Kinder und Jugendliteratur. Theodor Brüggemann, in Zusammenarbeit mit Hans-Heino Ewers. Von 1750 bis 1800. Printed in Germany. 1982. 394). A teljes mű 1186 réztáblát tartalmaz, kb. 6000 ábrával. Az 1-11. kötetek 100-100 táblát tartalmaznak, a 12. 86-ot. A kötetek füzetekben jelentek meg először; minden füzet 5 táblát tartalmazott és 20 füzet tett ki egy kötetet (Theodor Brüggemann, 393-94).
Márton Természethistóriai képeskönyvében mindössze 600 táblát találunk, vagyis a teljes Bertuch munkának kb. a felét. A magyar fordításhoz feltehetőleg nem az eredeti Bertuch-művet (Bilderbuch für Kinder), hanem egy “Bétsben... Pichler Antal betÍivel” 1801-1805 között kiadott változatot használtak. Ez utóbbi valószínűleg engedély nélküli kiadásként, afféle kalózkiadásként jelent meg; teljes címe: Bilderbuch zum Nutzen und Vergnügen der Jugend, enthaltend eine angenehme Sammlung von Thieren, Pflanzen, Blumen, Früchten, Mineralien, Trachten und allerhand andern unterrichtenden Gegenständen aus dem Reiche der Natur, der künste und Wissenschaften; alle nach den besten Originalen gewählt, gestochen, und mit einer kurzen wissenschaftlichen, und den Verstandeskräften der Jugend angemessenen Erklärung begleitet (Heinz Wegehaupt, unter Mitarbeit von Edith Fichtner, Alte deutsche Kinderbücher Bibliographie 1507-1850. Berlin, 1979. 30).
A két eltérő kiadás tovább is igazolható az illusztrációk segítségével. Az eredeti kiadás illusztrációit fiatal rézmetszők és művészek - “Einige[n] junge[n] Kupferstecher[n] und Künstler[n]” (Theodor Brüggemann, 393) - készítették. Bertuch 1774-ben megjelent “Entwurf einer mit wenigen Mitteln hier zu errichtenden freyen Zeichenschule” című írásában hangsúlyozta: “die erste und einzige Quelle, aus der die Verbesserung der Handwerker und Künstler abzuleiten sei”. A “freye Zeichenschule” hamarosan megalakult, az intézet első igazgatója Georg Melchior Kraus festő. Halála után (1806) Johann Heinrich Lips rézmetsző vette át az iskola vezetését. A Bilderbuch für Kinder illusztrációit a Kraus és Lips irányítása alatt tanuló diákok készítették (Werner Schmidt, i. m. 15).
A másik kiadás rajzait, amelyről a magyar fordítás készült, a jó nevű osztrák grafikuscsalád, a Schmuzer família tagjai illusztrálták, Jacob Xaver Schmuzer az I-IX. köteteket, majd Jacob Joseph Schmuzer és mások a X-XII. köteteket. Ők valójában csak átdolgozták az eredeti rajzokat (Heinz Wegehaupt-Edith Fichtner, i. m. 30).
6. Bertuch Bilderbuch-jának alapjaként Amos Comenius (1592-1670) cseh pedagógus Orbis sensualium pictus-a (“Az érzékelhető dolgok képekben megjelenített világa”. Nürnberg, 1658) című könyve szolgált. A nagy elődnek tiszteleg Bertuch művének latin címével: Novus orbis pictus. A cseh szerző Orbis pictusa jelentős oktatásmódszertani újításokat tartalmaz: 150 ismeretkör rövid szöveges összefoglalását adja, s mindegyik ismeretkört egy fametszettel illusztrálja. Bertuch hasonló tudományos ismeretanyagot kívánt közvetíteni, mint XVII. századi elődje (Carmen Bravo-Villasante, Weltgeschichte der Kinder- und Jugendliteratur. Versuch einer Gesamtdarstellung. Hannover, 1977. 42). Ezt igazolja a Bertuch-féle munka bevezetésében található néhány mondat, ahol a fordító a “nézeletes oktatás” szükségességéről ír: “A’ honnan már Comeniusnak az a’ Ñzerentsés gondolat ötlött elméjébe, hogy ezt az ifjúság tanításában éÑzrevett fogyatkozást a’ mindenütt esmeretes Orbis pictus nevÍ munkájával háríttsa el. Az f haÑznos próbatételének idfvel Ñzámos követfi lettek, míg végre ez az általa közönségessé tétetett igasság az újjabb Nevelfktfl minden oldalról megvizsgáltatván, már azóta az övéhez hasonló Képeskönyvek is sokkal nagyobb tökélletességgel kéÑzíttetnek” (Term.hist.: A’ munkának és kiadása módjának rajzolatja).
F. J. Bertuch pedagógiai, nevelési céllal készítette munkáját. A gyerekek érdeklődését, kíváncsiságát elsősorban a képekkel kívánta felkelteni. Munkája az összesen mintegy 6000 színes illusztrációval megfelelt a XIX. századi pedagógiai igényeknek, nagyszerű folytatása volt az elődök kísérleteinek (Basedow Elementarwerkje Chodowiecki rézkarcaival (1770-74); Georg Christian Raff Naturgeschichte für Kinder 11 rézkarccal (1778) - magyarul: Természeti história a gyermekeknek. Ford. Fábián József, Veszprém, 1799; Johann Siegmund Stoy Bilder-Akademie für die Jugend körülbelül 800 képpel 52 táblán (1780-83) (Claus Nissen, Die botanische Buchillustration ihre Geschichte und Bibliographie. Band I. Geschichte. Stuttgart, 1951. 205).
Bertuch eredetileg kisebb gyerekeknek készítette munkáját. Pedagógiai céljait tovább akarta tökéletesíteni, ezért kibővített magyarázó szöveget akart kiadni a Természethistóriai képeskönyvéhez, amely segítségül szolgálhat a nevelőknek, tanítóknak, a szülőknek, és természetesen a tanulóknak is. Céljainak tökéletesen megfelelt az enciklopédikus tudással rendelkező Karl Philipp Funke. 1798-ban megjelent Funke “Ausführlicher Text zu Bertuchs Bilderbuch für Kinder. Ein Commentar für Eltern und Lehrer welche sich jenes Werks bei dem Unterricht ihrer Kinder und Schüler bedienen wollen” (1798-1833), gót betűs írással. Funke munkáival szemben Bertuch képeskönyvei latin betűs írással készültek. Bertuch már egy évvel az első kötet megjelenése előtt nyilvánosságra hozta a Journal des Luxus und der Moden című lapjában (az első német divatlap), hogy az “altfränckischen widrigen Teutschen Mönchsschrift” helyett könyve latin betűs (Werner Schmidt, i. m. 9). A képeskönyvek sikerének egyik oka az volt, hogy a szerző már nem a gót betűs írást használta, hanem áttért a latin betűsre. Funke 1798-ban kezdte munkáját, 1807-ben meghalt, ettől kezdve a magyarázó könyvek egy csoport közös munkájaként készültek. Összesen 24 értelmező kötetet készítettek Bertuch 12 kötetes Természethistóriai képeskönyvéhez; minden képeskönyvhöz két magyarázó kötetet adtak ki (Werner Schmidt, i. m. 16). Funke Ausführlicher Text zu Bertuchs Bilderbuche című művét nem fordították le magyarra.
7. A Természethistóriai képeskönyv magyar nyelvű megjelenéséről az érdeklődők felhívások útján szerezhettek tudomást, mert a hatalmas vállalkozásról többször tájékoztattak a kiadók.
A teljes 12 kötetes magyar kiadás négy nyelvű (sorrendben: latin, magyar, német és francia), minden idegen nyelvű szöveg külön oldalon található. Előfordulnak olyan példányok Magyarországon, amelyekbe az idegen nyelvű oldalak nem mindegyikét kötötték bele, vagy nem az előbb említett sorrendben. A 12 kötet kiadását füzetekben (“Tsomókban”) tervezték; egy évben öt ilyen füzetet terveztek 50 réztáblával, ez egy kötetnek felelt meg: “EÑztendfben négyÑzer, az az, minden Pesti Vásárra kéÑzÍl egy Tsomó, melly 10 réztáblát foglal magába, a’ hozzá tartozó magyarázatokkal edgyütt, magyar, deák, német és frantzia nyelveken. {t illyen tsomó, mellyben tehát 50 réztáblák leÑznek, egy Darabot téÑzen, a’ mellyhez a’ megkívántató Tzím és Mutató Tábla az utolsó ötödik Tsomóban oÑztatik ki...”. “Itt Bétsben másodÑzor is kiadatott már ezen haÑznos Munka, mindeneknek megelégedésekre” (OSzK 405490/A F. J. Bertuch, Bilderbuch zum Nutzen und Vergnügen der Jugend című műve kiadására előfizetési felhívás).
A felhívásnak megjelent egy második változata is, mivel sokakhoz nem jutott el az első tájékoztató a nagyszabású vállakozásról: “...Bertuch Úrnak a’ Nevelfk elftt eléggé esmeretes Munkája Hazánk ifjainak javára, újonnan kiadatik, a’ mint ezt a’ múlt Januáriusban kiadatott Hirdetés által közönségessé tettük vólt. Mivel azonban sokfelfl tudósíttattunk a’ két Magyar Hazából a’ felfl, hogy azon Híradást felette késfn vették; sft némellyektfl azt a’ feleletet is vettük, hogy sem a’ Híradást sem a’ Munkából ingyen Ñzerte-Ñzéllyel kioÑztatott Mustra Tsomótskát nem láthatták: Ñzükségesnek ítéltük ezen új Tudósításnak közre botsátását” (OSzK. 627496 F. J. Bertuch, Bilderbuch zum Nutzen und Vergnügen der Jugend című műve kiadására előfizetési felhívás). Ebben a második kiadásban a kiadók még inkább bizakodnak az érdeklődésben, s ez által a teljes munka gyorsabb megjelenésében is reménykednek: ha “a’ vevf Urak úgy kívánják, eÑztendfnként 8-10 ’s talám több Tsomót is kiadhatunk. Ehezképest az EgéÑz Munka kijöhet három négy eÑztendf alatt;...” (OSzK. 627496).
Márton Természethistóriai képeskönyve Bertuch Bilderbuchjához hasonlóan füzetekben jelent meg, de Bertuch kiadott színes és fekete-fehér illusztrációs változatokat is, valamint a képek kivágására és felragasztására bíztatta az olvasókat. Feltehetőleg ezért is található ilyen kevés teljes példány napjainkban nemcsak Magyarországon, hanem német nyelvterületen is (Werner Schmidt, i. m. 9).
Bertuch célja hatalmas művével minél tágabbra nyitni a gyerekek látókörét; növényekkel, állatokkal, különböző népekkel, természeti csodákkal, nevezetességekkel, a tudománnyal megismertetni az ifjúságot. Szerinte elsőként a képeknek kell felkelteniük a gyerekek érdeklődését, mindenekelőtt ismeretlen dolgokat kell bemutatni, mivel a már ismertek csak untatják a fiatalokat (Werner Schmidt, i. m. 13). A német szerző úgy véli, minden lapnak, oldalnak valami újat kell nyújtania, a természetből, az állatvilágból, a növényvilágból stb. Mind az eredeti műben, mind a fordításban (Márton jó pedagógiai érzékkel hűen követte Bertuch szerkesztési elveit) a rézkarcok a bal oldalon találhatók, a jobb oldalon pedig a hozzátartozó szöveg, azért, hogy a gyerekek a jobb ujjukkal könnyedén követni tudják a sorokat, miután a képeket megnézték. A képes lapoknak csak az egyik oldalára nyomtattak, azért, hogy az illusztrációkat ki lehessen vágni vagy a hátlapokra jegyzeteket lehessen készíteni (Werner Schmidt, i. m. 14).
Márton a képeskönyvek fontosságát már műve elején, “A’ munkának és kiadása módjának rajzolatja” című előszóban (lapszám nélkül) hangsúlyozza: “Egy jó móddal kéÑzült Képeskönyv, Ñzinte ollyan megkívántató sft talám Ñzükségesebb házi eÑzköz mint a’ böltsf, a’ tsiga, nádparipa, ’s a’ t.” (Term.hist.). A munka célját és módszerét az 1. kötet bevezetése részletesen megmagyarázza. Tájékoztat arról, hogy az “ifjúságra nézve pedig még inkább Ñzükséges a’ jól kéÑzült Képeskönyv; mivel tsak akkor várhatjuk, hogy a’ tárgyaknak, helyes Megfogását Ñzerezheti az értelem magának, mikor ezt a’ Megfogást nézeletes oktatás elfzte meg; e’ pedig úgy Ñzármazik, ha a’ tárgyakat terméÑzeti lételekben, vagy igazán ábrázoló rajzolatokban rakhatjuk az ifjúság eleibe” (Term.hist.: A’ munkának és kiadása módjának rajzolatja). Többek között rámutat a bevezetés arra is, hogy a képek magyarázata rövid, nincs tudományos előadással megterhelve (ezért készíttetett Bertuch külön magyarázó szöveget Funkéval), s a szerző minden tárgy, témakör kiválasztásában tekintettel volt arra, hogy az “esmeretlen, ritka és nevezetes legyen, nem pedig a’ mit az ifjak a’ nélkül is láthatnának” (Term.hist.: A’ munkának és kiadása módjának rajzolatja). Végül pedig megindokolja, hogy a bemutatott képek miért következnek “tudományrend nélkül minden lehettséges magakedveltetf tárgyak változtatásával következnek egymásután” (Term.hist.: A’ munkának és kiadása módjának rajzolatja). A “tudományrend” nélküliségnek két oka van: 1. maga a természet is mint “elegyest” rakja a szemünk elébe a különféle tárgyakat, 2. “Az ifjúi elme és azzal járó Ñzem hamar is belé ún az egyformaságba, mindenkor újat még pedig egymástól ÑzembetÍnfképpen külömbözf újat akar az vizsgálni, úgy leÑz állandó figyelmetessége és gyönyörködése. Ezen okból öÑzvezavartattak ugyan a’ tárgyak rendjei; mindazáltal, Ezen zürzavarnak látÑzó rendetlenségben is, könnyÍ az elrejtetve lévf tudományrendet éÑzrevenni, ’s a’ tanítónak arra tanítványit figyelmetessé tenni” (Term.hist.: A’ munkának és kiadása módjának rajzolatja). Ugyanis az egymás után következő tárgyak pl. emlősállatok, madarak, halak, növények úgy vannak számmal megjelölve, hogy a könyvkötő az egész munkát “tudományrend” szerint egybekötheti, de a munka alapján az idősebb, érettebb diákok oktató segítségével szisztematikusan tanulhatnak (ezért találhatók napjainkban könyvtárakban témakörök szerint egybekötött kötetek is). Hogy a Természethistóriai képeskönyvben mennyire érvényesült a “tudományrend nélküliség”, arra idézhetjük Kazinczy Ferencet, aki ezt írta róla: “A’ munka nicht systematisch, sőt merő Spielwerk” (Kazinczy Ferencz’ levelei Szentgyörgyi Józsefhez, ifj. Szilágyi Sámuelhez, Csokonaihoz és Ercseihez. Pest, 1857. 86).
A kötetek végén található mutatók, “Foglalat”-ok alapján a hatalmas anyag 16 csoportra, témakörre oszlik: I. “Emlfsállatok”, II. “Madarak”, III. “Halak”, IV. “Bogarak”, V. “Növevények” (“Plánták”), VI. “Tsigák”, VII. “Korallok” (“Klárisfajok”), VIII. “UÑzómáÑzók”, IX. “Ásványok”, X. “Építésmesterség”, XI. “Férgek”, XII. “Rózsák”, XIII. “Gyümöltsök”, XIV. “Régiségek”, XV. “Viseletek” (“Emberek és viseletek”), XVI. “Elegyestárgyak”.
A szövegeket és a képeket számokkal látták el (3 számmal: a réztábla sorszáma, a kötetszám és lapszám), ezzel lehetővé teszik a könnyű eligazodást a kötetekben (ábra nélküli szöveg nincs). Minden képes tábla tartalmazza római számmal a réztábla sorszámát (pl. IV.); a szöveges oldalon a lap bal sarkában feltüntetik a 16 témakör egyikét (pl. Madarak), ezt követi a réztábla száma még egyszer (pl. IV.), a lap jobb oldalán pedig római számmal a kötetszám (pl. I.) és arab számmal a szöveges lap száma (pl. 17) látható. A fenti számok a “Papagájok az Újvilágból” tábla számai: Madarak IV. I. 17 (A továbbiakban az egyszerűség kedvéért a következő jelölésmódot alkalmazzuk: Madarak IV, 1: 17).
A táblázat az egyes témaköröknek - a színes táblák alapján - kötetenkénti megoszlását mutatja: 

Kötetszám

Tárgykör	
1.	
2.	
3.	
4.	
5.	
6.	
7.	
8.	
9. 	
10. 	
11. 	
12. 	A táblák száma	
I. Emlfsállatok	13	9	14	12	8	8		4	5	1	2		76	
II. Madarak	8	6	3	10	12	7	11	8	4	7	1		77	
III. Halak	7	3	11	5	2		6	6	1		1		42	
IV. Bogarak	4	1	1	6	4	5	5	5	3	13	4	2	53	
V. Növevények (Plánták)	8	13	16	13	13	11	10	6	5	9	5	9	118	
VI. Tsigák	1					1	1						3	
VII. Korallok (Klárisfajok)	1					1							2	
VIII. Úszómászók	5			2	2	2	4	5	2		1	2	25	
IX. Ásványok	2												2	
X. Építés- mesterség	1												1	
XI. Férgek		3				1	1	1	1	3	1	2	13	
XII. Rózsák							4	4	6	4			18	
XIII. Gyümöltsök									2				2	
XIV. Régiségek		3	3				1	5	10				22	
XV. Viseletek (Emberek és viseletek)		5							1	3	1	1	11	
XVI. Elegyes-tárgyak		7	2	2	9	14	7	6	10	10	34	34	135	
A táblák száma	50	50	50	50	50	50	50	50	50	50	50	50	600	

Az állatokat bemutató összes táblák száma: 291, a növényeké: 138, az ásványoké: 2, az építésmesterségé: 1, a régiségeké: 22, az emberek és viseleteké: 11, az elegyes tárgyaké: 135. A 12 kötetes műben a legnagyobb az állatokat tartalmazó táblák száma, ezt követi a növényeké.
Az első kötetekben a természeti témák uralkodóak, ezzel szemben az utolsó két kötetben az elegyes tárgyak (34) kerülnek túlsúlyba: így az első kötet 50 táblája (egy táblán több ábra található) közül 13 emlősállatokat, 8 madarakat, 7 halakat, 4 bogarakat, 8 növényeket, 1 csigákat, 1 korallokat, 5 úszómászókat, 2 ásványokat, 1 építésmesterséget mutat be. Ugyanakkor az utolsó kötet 50 táblája a következőképpen rendeződik el: 2 bogarakat, 9 növényeket, 2 úszómászókat, 2 férgeket, 1 viseleteket és 34 elegyes tárgyakat bemutató tábla.
Egy-egy témakörön belül a táblákat alcímekkel látta el. Néhány példa a témakörökből: 
I. Emlfsállatok Drága prémbfrÍ állatok: A’ közönséges Vidra, A’ tengeri Vidra, A’ NyuÑzt Menyet, A’ Tzoboj Menyét, A’ Hflgy Menyét, A’ Fék Mókus (IX, 1: 31) - Külömbféle Maki fajok (LXVII, 8: 41) - Fijahordók: A’ fakó IÑzákos, Patkányforma Kénguru (LXXI, 9: 2) - Ragadozó Állatok: A’ foltos Hiéna, A’ Foki Sakál (LXXII, 9: 16) - Murmutérok, és vakondakok (XXXV, 3: 42) stb.
II. Madarak Nevezetes Madarak: A’ kékfejÍ Gyurgyalag, A’ Kajennai Gyurgyalag (LVIII, 8: 1) - Német országi ritkább madarak (LXV, 8: 15) - Nevezetes Gázlómadarak (XXVIII, 5: 3) stb.
III. Halak Különös Halak: A’ húrfarkú Stilofór (XLI, 11: 8) - Repesf Halak (XXIV, 4: 18) stb.
IV. Bogarak Ártalmas bogarak, Melegtartománybéliek: A’ MadaráÑz Pók, A’ Torontál Pók, A’ Narantspontos Pók, A’ Skorpió (III, 1: 15) - Külsfországi szép Pillangók: A’ Szurinámi Narantsszárny Pillangó (XLVIII, 11: 11) - A’ termeszek (XVII, 6: 15) - Ártalmas bogarak: A’ Dallos Szúnyog (XVI, 5: 45) - Nevezetes Bogarak: A’ Nagy PávaÑzem Pille (XXXI, 8: 32) - Kínai Bogarak: Veres Trütsök, A’ pántlikás Pompabogár (XXVII, 8: 14) stb.
V. Növevények Különös plánták: dögfÍ, Szemérmes Érzfke (LXXV, 7: 2) - Meleg tartománybéli növevények: Pízáng Pálma, Dinnyefa (LII, 5: 7) stb.
VI. Tsigák Nevezetes Tsigák és Kagylók: Gyöngytermf Mia, A’ gyöngyházas RévéÑzke (I, 1: 18) - Nevezetes tsigák: Az evezf Gályatsiga, A’ durva Bíbortsiga, Az OÑztrea Tsiga (II, 6: 38) stb.
VII. Korallok: Klárizs fajai: A legyezf Klárizs, Az orgona Tsfkorall (II, 6: 33) - Korallok: A’ veres Tsemetekorall, A’ fekete Kláris Ñzarvkorall (I, 1: 21) stb.
VIII. UÑzómáÑzók Az orrmányos Fóka (XXIV, 11: 43) - Gyíkok: A’ Légyián Gyík, A’ Kamelon Gyík, A’ tÍz Gyík (IV, 1: 24) - Nevezetes Kígyók: A’ Ñzarvas Kígyó, A’ fejérhasú Kígyó (XI, 6: 40) - Amérikai Varasbékák (VIII, 5: 39) stb.
IX. Ásványok Értzek: Az Arany, Az Ezüst stb. (II, 1: 12) - Értzek és Félértzek: A’ Kénesf, A’ Vizmút, Piskóltz, Az Ón, A’ Vas (II, 1: 12) stb.
X. Építésmesterség Építésmesterség: A’ Toskánai OÑzloprend, A’ Dórus oÑzloprendje, A’ Jóniai oÑzloprend, A’ Kórinthusi oÑzloprend (I, 1: 15) stb.
XI. Férgek. A’ Medúzaff Tsillagféreg (IV, 6: 44) stb.
XII. Rózsák A’ ÐzázlevelÍ piros Rózsa (I, 7: 15) - A’ ÐzázlevelÍ fejér Rózsa (I, 7: 15) - A’ tsigavér tellyes Rózsa (II, 7: 20) - Az Etzet-Rózsa (III, 7: 30) stb.
XIII. Gyümöltsök Az Oriás-alma (I, 9: 42) - A’ Venetziai kétÐzínÍ Ðzflf (II, 9: 46) stb.
XIV. Régiségek A’ világnak hét tsudái: 1. Az Égyiptomi Piramisok, 2. A’ Babiloni függf kertek, 3. Babilon kffalai, 4. A’ Mauzolus Király Temetf helye, vagy a’ Mauzóleum, 5. Az Olimpiai Jupiter Bálványképe, 6. A’ Rhodusi KoloÑzÑz, 7. Az Éfézusi Diána Temploma (I, 2: 18-20) - A’ Régieknek MuzsikaÑzerÑzámaik (X, 8: 11) - Égyiptomi Istenségek: Isis, Osiris, Serapis (XIV, 9: 26) stb.
XV. Viseletek (Emberek és viseletek) Európai emberek: Frantziák, Ánglusok, A’ Hegyi Skótus Katonai, Törökök, A’ Szamojédok (I, 2: 26) - Ámérikai emberek (IV, 2: 29) - Ausztráliai Emberek (V, 2: 30) - Lovagok rendje: A’ templáriusok, A’ Johannitarend Vitézzei (VII, 10: 11) - Perui Viseletek (VI, 9: 48) stb.
XVI. Elegyes Tárgyak Levegfhajókázás (LXIII, 8: 29) - Meteorák: “A’ ritka Meteorák vagyis Levegfbeli tünemények közé tartoznak a’ tüzes golyobisok, mellyek néha véletlenÍl látszanak az áerben” (LXXII, 11: 9) - A’ Hó és annak Megkristályosodása (LXXVI, 11: 14) - Költött Állatok: A’ Centaurus v. Emberló, A’ Sírenek stb. (I, 2: 7) - Híres Barlangok: A’ Pozilippi barlang, Nápoly mellett a’ kutya barlang (XXXVIII, 7: 39) - Nevezetes Hidak: A’ függf és kifeÑzített hidak déli Amérikában (LV, 9: 44) - Mindenféle Sókristályok (XVII, 5: 21) - Nagyítóüveg alá vetett tárgyak: Egy Ñzál Hollandiai fínom tzérna Ñzál, Két Arányfonál [aranyfonál] (XXXIII, 6: 50) - Nagyítóüvegen vizsgált marhanyelv pl. “Egy kis borjú nyelv terméÑzeti nagyságában, külömbféle bfreivel és bibirtsóival” (XXXIV, 7: 10) stb.
Bertuch célja, hogy a bemutatott tárgy, dolog “esmeretlen, ritka és nevezetes legyen” (Term.hist.: A’ munkának és kiadása módjának rajzolatja) sok helyen érvényesül. Tudósít ismeretlen, “Nevezetes növevények”-ről: “A’ Tulipánfa éjÑzaki Ámérikai jókora nagyságú és vastagfa” és az Ilyits ánizsról: “Az Ilyits inkább tsemete, mint fa, melly Japánban és Khínában terem,...” (Növ. LIII, 5: 14) vagy “Külföldi fÍszerszámok”-ról: “A’ KaÐzÐzia Babér Napkeleti Indiában Malabáriának partjain Sumátra és Jáva Ñzigeteiben tenyéÑzik” és a galanga havasikáról: “A’ Galanga Havasika néhány eÑztendfkig tartó plánta a’ melly Déli Indiában és Kínában vadon nf,...” (Növ. XCI, 9: 8); számtalan egzotikus állatot is leír: a “Ritka állatok Újhollandiából” táblán a “rftbarnás tsíkos bfrÍ” Tsíkos Kanguruval és a Vombat Fijahordóval ismerkedhetünk meg. Az utóbbiról ezt írja: “Ezt az állatot is tsak nem régen találták fel Újhollandia déli tsútsánál az ott fekvf nagy Ñzigetben a’ Van Diemens földjén” (Emlősállatok LXXV, 11: 31).
Olvashatunk távoli emberekről: “Ázsiai emberek”-ről pl. Arabsokról, Szibériaiakról (Viseletek II, 2: 27) vagy “Áfrikai emberek”-ről Hottentótakról, Kafferekről stb.(Viseletek III. 2: 28); távoli városokról, földekről: a “Földalattvaló nevezetes dolgok Égyiptomban” táblán a katakombák fogalmat magyarázza: “A’ régi Égyiptombéliek, a’ kiknek építfmesterségek olly igen különös és nevezetes volt, a’ holtjaik Ñzámára is tulajdon földalattvaló hajlékokat építettek,... (Elegyes Tárgyak XCII, 11: 34); de találunk képeket a 12 kötetes műben az “Emberragadozás és rabszolgákkal való kereskedés”-ről is (Elegyestárgyak LIV, 9: 43). Mindezek a témák jól mutatják Bertuch igényét a különös, egzotikus iránt, amellyel a gyerekek figyelmét kívánta megragadni.
A természeti ismeretanyagon kívül a Természethistóriai képeskönyv bemutat mikroszkopikus képeket: pl. “Nagyító üveg alá vett Tárgyak” táblán “A’ Méhfúlánk és a’ Varrótfhegy” (Elegyestárgyak X, 4: 48) nagyított képét láthatjuk; közvetít népi ismeretanyagot: pl. a “Helvétziai Viseletek” táblán bemutatja a “Bernai Paraszt Leány”-t és a “A’ Zerge Vadász”-t, aki “a’ hegyes végü botjának és kiálló szegekkel megrakott sarujának segíttsége által a’ jeges hegyeket megmássza. Így teszi ez ki magát a’ szemlátomást való veszedelemnek, tsak hogy neki kedve telljék ’s kfszáli zergét lfhessen” (Viseletek X, 11: 1). Találhatók benne illusztrációk új felfedezésekről, ennek következtében a mű aktualitása elevenen él. Megtudhatjuk például, hogy “Az Ujhollandi Kazuárt tsak a’ mai idfkben találták fel ebben a’ nagy Ñzigetföldében a’ déli tengernek;...” “hoÑzÑza 7 lábnyi, és mindenütt Ñzürkebarna és serteforma tolakkal van beborítva” (Madarak LXXVII, 11: 41). A mű olyan technikai újításokat is tartalmaz mint a “Telegráfok”: “A’ Louvreen lévf Telegráf Párisban” és a “A’ Lellei Telegráf” (Elegyestárgyak XLI, 8: 5).
8. E dolgozat elsődleges célja a kiváló nyelvtudós, grammatikus és szótáríró Márton József Bertuch-fordításában található - addig szinte ismeretlen - gazdag szókincs egy töredékének, a növényneveknek a feltárása. Ezeknek csupán egy része (kb. 110) vonatkozik olyan fajokra (pl. gabonafélék, kalapos gombák, konyhakerti és ipari növények, gyümölcsfák és bokrok, erdei fák, bennszülött mérgező és gyógynövények), amelyeket Közép-Európában már régóta jól ismertek. A 140 színes táblán bemutatott mintegy 280 növényfaj (és fajta) nagyobbik része távolabbi területek, idegen földrészek lakója. A régóta termesztett külföldi élelmiszernövények (kukorica, burgonya), a többszáz éve behozott fűszer-, gyógy- és élvezeti növények (ánizs, bors, mák, kávé, tea, vanília, cukornád; sáfrány, kínafa, gyűszűvirág stb.) vagy a déligyümölcsök (narancs, gránátalma, datolya- és kókuszpálma stb.) mellett igen jelentős számban találunk trópusi és szubtrópusi vidékekről származó (a továbbiakban leegyszerűsítve “egzotikus”-nak nevezett) kultúrnövényeket, melyek akkoriban nemcsak az iskolás gyermekek, hanem még a felnőttek nagy része előtt is csak alig, vagy egyáltalán nem voltak ismeretesek. Ezek az “esmeretlen, ritka és nevezetes” (Term.hist.: A’ munkának és kiadása módjának rajzolatja) tárgyak (főleg egzotikus állatok és növények) teszik ki a Természethistóriai képeskönyv legfőbb értékeit, melyek a szemléltető ismeretterjesztés korabeli mintaképeinek tekinthetők.
Ahhoz, hogy a szóban forgó 12 kötet magyar növényneveiben Márton József újító tevékenysége kellőképpen kitűnjék, szükséges az előtte eltelt több mint két évtized magyar nómenklatúrai irodalmának áttekintésére, az egzotikus növények magyar elnevezését illetően. Erről a témakörről - az egzotikus gyümölcsök szótárán kívül (Vörös Éva, Egzotikus gyümölcsök neveinek történeti-etimológiai szótára. Debrecen, 1996) - sajnos még vázlatos áttekintés sincs. Így e tárgykör behatóbb tanulmányozást igénylő feldolgozása helyett itt most mindössze az ismertebb adatok szemelvényes bemutatására vállakozhatunk.
8.1. Az egzotikus származású növényfajok legrégibb magyar említései jóval a két első orvosbotanikai műnek (a Lencsés-féle kéziratos Orvosi könyv 1577 k. és Melius Juhász Péter, Herbárium. Kolozsvár, 1578) a megszületése előtti időkből származnak. A XIV-XVI. századbeli latin-magyar szójegyzékek, glosszák és oklevelek, valamint nyomtatott szótáraink számos ilyen növénynevet őriznek. Ez a szókincs elsősorban az akkoriban orvosilag használatos fajokra vonatkozik, pl. 1577 k.: Aloes ’aloé’ (OrvK. 14/13), 1395 k.: ÿsip ’izsóp’, 1395 k.: rutha ’ruta’, 1395 k.: saphran ’sáfrány’ (RMGl.), de szép számban vannak köztük fűszerek és  illóolajat tartalmazó fajok: 1470 k.: Anis ’ánizs’, 1395 k.: bors, 1395 k.: fa hew ’fahéj’, 1395 k.: genber ’gyömbér’, 1405 k.: capor ’kapor’, 1533: koriander, 1520 k.: mayorana ’majoránna’, 1533: Leuendula ’levendula’, 1533: Rosmarinum ’rozmaring’, 1525 k.: Zekfÿw ’szegfűszeg’ (RMGl.), vagy gyümölcsök: 1550 k.: citront gr., 1416 u./ 1450 k.: palma ’datolyapálma’, 1481: naranch, 1470 k.: pomagranat ’gránátalma’, 1395 k.: dÿne ’dinnye’, (TESz.), ritkábban pedig élelmi vagy ipari növények: pl. 1395 k.: ptroÐol ’petrezselyem’, 1548: kapri, 1500 k.: SpenacÅ ’spenót’, 1493: Ryska[sa], 1372 u./ 1448 k.: gÿapotual gr. ’gyapot’, 1493 k.: naadmeez ’cukornád’ (TESz.), sőt néhány kerti dísznövény: pl. 1416 u./ 1450 k.: Iacinctus ’jácint’, 1395 k.: cedrus, 1508: Cipros, 1533: Myrtus, 1525 k.: pwzpank ’puszpáng’ (TESz.) nevei is fellelhetők.
8.2. Az Orvosi könyv és a Herbárium (1577, 1578) legalább egy tucat újabb névvel bővítette az addig főleg a gyógyászatban alkalmazott egzotikus növények sorát. Ilyenek pl. 1577 k.: Baber, Camfort gr., Reubarbaromoth gr. ’rebarbara’, terpentÿnawal gr. (TESz.), SebeÐtent gr. ’mellbogyó’ (OrvK. 11/39), pistaciumnak gr. ’pisztácia’ (Orvk. 206/19), TamarinduÐth gr. ’tamarindusz’ (OrvK. 11/39), 1578: Iuiuback ’jujuba’ (Melius Juhász Péter, Herbárium Az fáknak, füveknek nevekről, természetekről és hasznairól. Bev., magyarázó jegyz. és sajtó alá rend. Szabó Attila. Bukarest, 1979. 159). Beythe András Füveskönyve (Németújvár, 1595), minthogy Meliusból merít, talán az egyedüli a Purgalo Txk, Erdei Txk-öt (130) (Colocynthis) kivéve, semmi újat nem hoz.
8.3. A XVII. század első felében terjednek el hazánkban olyan fontos növények, mint a dohány vagy a kávé; a század végén pedig a kukorica. Kiemelkedő fontosságú e korból a magyar kertészeti irodalom alapvetése, a Posoni kert c. három kötetes mű (Nagyszombat és Bécs, 1664-7), amelyben Lippay János az Európa-hírű prímási kertet mutatja be. Ebben számos konyhakerti és ipari növény első magyar említése található: Borago vagy Atraczél (II. 86), Cauli-fioli ’karfiol’ (II. 20), Cauli-rapi ’karalábé’ (II. 20), Kárdival gr., Cardi (II. 87-8), nap után járó virág ’napraforgó’ (I. 93), OlaÐz kapor ’édeskömény’ (II. 102), OlaÐz kápoÐzta ’brokkoli’ (II. 120-21), Ðtoráx gyantát gr. (Lippay János, Posoni kert... I-III. Nagyszombat [késóbb] Bécs, 1664-67. II. 230). Sokszorosan több ennél az egzotikus dísznövények sora: BárÐony virág (Amaranthus) (I. 97), Cardinál virag (Lobelia cardinalis) (I. 100), CÐaÐzári koronának gr. (Fritillaria imperialis) (I. 57), D×cÐxÐÐéges, vagy dicÐekedx káka (Yucca) (I. 105), Fára folyó harang virág ’hajnalka’ (I. 93), fegyver Lilium (Gladiolus) (I. 64), Indiai f×ge ’fügekaktusz’ - a kaktusz első említése hazánkban (I. 106), Indiai nád ’kanna’ (I. 81), JelÐemin virág ’jázmin’ (I. 100), kék Spanyór bodzának gr. ’orgona’ (I. 109), PaÐÐio virág, Maraton (Passiflora) (I. 99), Sárga Ðzarkaláb, avagy vitézi Ðarkantyú (Tropaeolum) (I. 93), Spanyor kendx (Mirabilis) (I. 94) stb.
8.4. A XVIII. század első felében kevés újabb egzotikus növénynév bukkan fel. Így több festőnövény: 1708: Buzér, Indego (TESz.), ekkori megjelenésűek a 1708: LéÐtyán-fÍ ’lestyán’, 1745: Banilia ’vanilia’ (TESz.). A XVIII. században  második felében találkozhatunk az Ananas (1757), Cocus (1757), Banana (1787) (TESz.) neveivel, de ekkoriban említik először a krumplit: 1768: Krumpliban gr. (TESz.) és a csicsókát: 1773: tsitsóka (TESz.) is. A század vége felé jelenik meg két magyar orvosbotanikai munka: Csapó József Új magyar füves és virágos könyv-e (Pozsony, 1775), valamint Veszelszki Antal A’ növevény plánták országából való erdei, és mezei gyÍjtemény, vagy- is fa- és fÍszeres könyv-e (Pest, 1798). Mindkettő csaknem kizárólag a hazai flórát veszi figyelembe, így értékes népi növénynévi anyaguk mellett az egzotikus fajok terén nem hoznak újat.
Alapvető fontosságú összeállítás viszont e korban Benkő József műve. Az erdélyi származású szerző (historikus és botanikus) növénytani munkái (így az első erdélyi flóramű) sajnos csak tervek maradtak, megjelent viszont Pozsonyban Molnár János szerkesztésében (először 1780-ban kivonatosan, majd a Magyar Könyv-ház 1783. évi kötetében) a Nomenclatura Botanica című Benkő-mű. Ez nem más, mint Linné fontosabb növényfajainak első magyar növénynévszótára. A többnyelvű kiadvány (a magyaron kívül latin, német, francia, később román neveket is tartalmaz) közel 1000 fajról ad mintegy 2400 magyar nevet. Nagy kár, hogy ezt az értékes összeállítást alig vették figyelembe (szinte csak Rapaics Rajmund, Gombocz Endre és Éder Zoltán foglakoznak vele), sőt még egyes szótárak is csak Molnár (vö. TESz.) néven idézik adatait.
Az 1783. évi munkában mintegy 80 egzotikus nemzetségben találunk magyar nevet, és ezek között számos, addig teljesen ismeretlen: Bádián (Illicium) (371), Berzen, Veres Santál-fa (Caesalpinia) (366), Eléfant tetü (Anacardium) (366), Indiai édes répa ’batáta’ (336), Kék kandilla (Nigella) (380), Muskáta, Illatozó Daru-orr (Pelargonium; a későbbi szobanövény) (398), Orlán (Bixa) (378), SaÐÐafrás-fa (364).
Nem sokkal Benkő szójegyzéke után látott napvilágot az igen fiatalon elhunyt debreceni orvos, Földi János kis füzete: Rövid kritika és rajzolat a magyar fÍvésztudományról. (A’ Magyar Hírmondó költségével. Béts, 1793). Földi Linné teljes, három kötetes “szisztémáját” tervezte kiadni, de ebből csak a jól ismert állattani kötet (a Természeti história. ... Első Tsomó. Az állatok országa. Pozsony, 1801) jelent meg. Földi a növénytani kötethez előmunkálatként közzétette a Rövid kritikát, amely szinte teljesen a feledés homályába merült. Ez annál is inkább sajnálatos, mert a mindössze 60 oldalas füzet (alig maradt belőle példány) nemcsak az első és azóta is egyetlen alapos kritika a magyar népi növénynevekről, hanem egyben részletes javaslatokat is tartalmaz. Megírja benne a szerző (részben Linnére támaszkodva), hogy milyen módon kellene a tudományos növényneveket új és helyesen képzett magyar növénynevekkel kiegészíteni szakirodalmunkban. A tömör kis munkában nemcsak a hazai spontán növények, hanem számos egzotikus is szerepel. Pl. Búbvirág (Cephalanthus) (35), Bundaszár (Eriocaulon) (37), Czövektok (Hypoxis) (36), Éjjvirágú (Nyctanthes) (35), FÍrészhüvelyk (Biserrula) (37), Götsvirág (Gomphraena) (35), Gyámolka (Columnea) (27), Gyertyatartóka (Ceropegia) (27), Hómag (Chiococca) (36), Ipékokán (Ipecacuanha) (39), Jégvirág (Mesembryanthemum) (35), Kézvirág (Manuela) (35), Kúpmag (Conocarpus) (31), Láblevél (Podophyllum) (36), Lángvirág (Phlox) (36), Négyszarvútok (Tetracera) (31), Setétke (Melanthium) (28), Szárnyasgyümflts (Pterocarpus) (36), Szennyvirág (Spilanthus) (35), Széplevél (Calophyllum) (36), Tsókvirág (Basella) (36), Vérzfke (Sanguinaria) (28), Vízlevél (Hydrophyllum) (36), Zörgfke (Crotalaria) (28).
8.5. Időrendileg mindeme előzmények után lépett fel fordítói munkásságával Márton József. Ő a XIX. század elején vállalkozott arra a nehéz feladatra, hogy a Bécsben akkoriban közzétett Bertuch-féle, német és francia nyelvű sorozatot latin és magyar nyelvre lefordítsa. A 12 kötetben mintegy 280 növény található. Az egzotikusak között persze már soknak a nevét ismerték, de szép számmal akadtak olyan trópusi és szubtrópusi éghajlat alatt termő fajok, amelyeknek addig hazánkban teljesen ismeretlenek voltak. A több nyelvet jól beszélő, gyakorlott szótáríró itt alkotott számos új magyar nevet.
A szókincs, a terminológia, a rendszertani megkülönböztetések és magyar nyelvre való átültetésük felveti a Bertuch-féle mű magyar fordításának kérdését is. A fordító Márton József, a bécsi egyetem egykori magyartanára kétségkívül nagyszerű munkát végzett. Fordítási módszeréről a mű bevezetésében így nyilatkozik:
“A’ Magyar fordító maga réÑzérfl ezeket jegyzi meg
a.) Szükségesnek ítélt ollyan helyeken egy két Ñzót adni a’ magyar fordításhoz, a’ hol az egyébaránt homályos lett vólna, vagy a’ hol a’ magyarázat az egéÑz dolog megértésére Ñzolgálhat.
b.) Új Ñzókat sem maga nem faragott, sem azoktól nem költsönözött, kik nyelvünket mivelni akarván, terméÑzete ellenvaló Ñzókat Ñzórtak bele; a’ mire Ñzükségünk nem lett vólna. - Míg fekete földünk a’ tiÑztá búzát megtermi, legalább addig krumplit belé ne ültessünk.
Bétsben Januárius 5dikén 1805ben. - A’ Kiadók” (Term.hist.: A’ munkának és kiadása módjának rajzolatja).
Saját szavai (“Új Ñzókat ... maga nem faragott”) ellenére több tucatot tesz ki az általa elsőként közölt új egzotikus növénynevek száma. Legnagyobb részük a latin nemzetségnévből (néha a bennszülött fajnévből) eredő, néhol viszont német (vagy francia) névből alakítja ki a magyar növénynevet. Pl. Atlatzfa (Ferolia) (Növ. L, 4: 49), bakÐzarv AÑztragály (Astragalus) (Növ. XXII, 3: 3), Borpálma (Borassus) (Növ. XXXVIII, 4: 1), dögfÍ (Stapelia) (Növ. LXXV, 7: 2), FarkasmaÐzlag IÐztrák (Strychnos) (Növ. XVI, 2: 36), festf Sartoly (Növ. XLI, 4: 12/1),  Kerti Hidránya (Hydrangea) (Növ. LXXXVIII, 8: 16), keserÍ KvaÐzÐzia (Quassia) (Növ. LXXX, 7: 32), Nelumbó (Nelumbo) (Növ. XCI [Téves, helyesen: XCVI], 10: 6), Olajpálmának gr. (Elaeis) (Növ. XXXVIII, 4: 1), Piros Tsutkakúp (Rudbeckia) (Növ. CXVIII, 12: 50), tsetses AkráÐz (Achras) (Növ. LXXIX, 7: 23/3), tsudálatos Mányafa (Rhizophora mangle) (Növ. LXIII, 5: 48), újbors Mirtus (Myrtus pimenta) (Növ. LVIII, 5: 29), vérmézgás Sárkányfa (Dracaena draco) (Növ. XXIV, 3: 8), zolna (Solanum) (Növ. XXXIII, 3: 39).
Hogy hogyan vélekedtek a kortársak a nagy műről, ahhoz idézhetünk Kazinczy Ferencnek Szentgyörgyi Józsefhez írt leveleiből. Szentgyörgyi József (1765-1832) Bécsben szerzett orvosi oklevelet, majd 1799-től 32 éven át orvosként dolgozott Debrecenben, ahol egy oktató célzatú munkát készített, A’ leg-nevezetesebb természeti dolgok’ esméreti. Az apróbb oskolák’ számára (Debreczenbenn, 1803. I. darab) címmel, “mellyben szerző az állatországot a növendékek elméjéhez alkalmazva népszerüleg, szinezett rajzokkal fölvilágositva adja elő” (Hanák János, Az állattan története és irodalma Magyarországon. Pest, 1849. 112), Szentgyörgyi könyvének növénytani része nem készült el (Kádár Zoltán-Priszter Szaniszló, i. m. 94), bár annak rajzai fennmaradtak.
Kazinczy Ferenc 1805-ben, a Természethistóriai képeskönyv megjelenési évében többször is ír Szentgyörgyi Józsefnek márton fordításáról. 1805. április 29-én “Szeretnék veled szóllani a’ Bertuch’ magyar textussal is megbővített képes könyve eránt, hogy hallanám ítéletedet. Én még nem is láttam. Reménylem egyéb újsága is volt a’ vásárnak” (Kazinczy Ferencz’ levelei Szentgyörgyi Józsefhez, ifj. Szilágyi Sámuelhez, Csokonaihoz és Ercseihez. Pest, 1857. 82).
1805 pünkösdjének első napján Kazinczy elismerőleg nyilatkozik a magyar fordítóról: “Bertuchnak Bilder Buchját ismerem Németül. Az Ipam meghordatta. De magyarban még csak a’ Prospectusát láttam. Azt a’ mit láttam, nékem nagyon tetszik. A’ munka nicht systematisch, sőt merő Spielwerk. De a’ képek igen szépek, és ennek is van haszna. A’ magyar textus jobb kézbe akadt mint remélni mertem. Azonban én erről nem ítélhetek, mert idegen vagyok a’ tudományban, ’s ha az nem volnék is, kevés a’ mit láthaték. De Sophiem hordatni fogja” (i. m. 86).
9. A Márton által 1805-ben elkezdett Bertuch-fordítások kezdetekor még nem, de a IV-V. kötettel alighanem egyazon évben, 1807-ben jelent meg Debrecenben az első magyar nyelvű növényhatározó: Diószegi Sámuel és Fazekas Mihály Magyar fűvész könyve. Míg a fentebb röviden tárgyalt munkák (Meliustól Mártonig) ismertsége csekély volt, addig a Fűvészkönyv gyorsan elterjedt Magyarországon, és számos XIX. századbeli jelentős személyiség - hogy csak Kossuthot vagy Jókait említsük - kézikönyvként használta. A magyar botanikai terminológia és nómenklatúra alapjait a Fűvészkönyv rakta le 1807-ben, míg használható magyar növényhatározó megjelenésére még 1872-ig várni kellett. Feltételezhető, hogy Márton ismerhette debreceni kortársai egy részét (így pl. Csokonait és Földit, sőt tudott Benkő munkásságáról is), viszont a Fűvészkönyv új magyar növénynevei és a Márton fordításában szereplők között összefüggés vagy ráhatás nem valószínű.
Márton, a debreceni Református Kollégium egykori növendéke - Csokonai barátja, később verseinek kiadója - maga is gyakorló természetrajz-pedagógus volt. Jénai tanulmányai után Lőcsén természetrajzot tanított. 12 kötetes Bertuch fordítása tartalmazza “a’ TerméÑzet OrÑzágaiból, a’ Tudományok és mesterségek határából a’ legnevezetesebb tárgyakat; az az, egy Rajzolatokból ’s Képekbfl álló Gyűjteményben terjeÑzti az ifjak eleibe mind azt, a’ mit a’ tanúló ifjúságnak tudni haÑznos és Ñzükséges, elmellfzi pedig mind azt, a’ mi ezen tzélra nem tartozik” (OSzK. 627496). Stílusa ízes, fordulatos. Bár nem híve a nyelvújításnak, Márton Józsefet mégis a magyar természetrajzi műnyelv egyik megteremtőjeként tisztelhetjük (Kádár Zoltán, i. m. 54).
Márton Természethistóriai képeskönyvének nemcsak a növénynevei, hanem az egyéb tudományterületek (állattan, ásványtan, földrajz stb.) nyelvi anyaga is további vizsgálatokra ad lehetőséget.

II.
A Természethistóriai képeskönyv növénynevei
Közleményünk II. része Márton József Természethistóriai képeskönyvének növényneveit tartalmazza. Nem vettük fel az illető növényfajból származó élelmezési, ipari vagy gyógyászati termékeket (mint pl. kínakéreg, mustármag stb.).
Márton József Friedrich Justin Bertuch német szerző Bilderbuch für Kinder (Weimar, 1790-1830) című könyvét fordította le 1805-13 (16?) között Bécsben. A teljes 12 kötetes magyar kiadás négy nyelvű (sorrendben: latin, magyar, német és francia), minden idegen nyelvű szöveg külön oldalon található. Előfordulnak olyan példányok Magyarországon, amelyekbe az idegen nyelvű oldalak nem mindegyikét kötötték bele, vagy nem az előbb említett sorrendben. Márton egy kétnyelvű (német-francia) kiadást fordított le magyarra és latinra.
A szótárban címszónak tekintettünk minden egyes növénynevet, amely nem tartalmaz jelzőt. A félkövér címszó után feltüntetjük a Természethistóriai képeskönyvben található latin nevet. Amennyiben ez téves, elavult vagy hiányzik, szögletes zárójelben [ ] megadjuk a ma használatos tudományos latin nevet.
A latin elnevezések után (gondolatjellel (-) elválasztva) ha lehetséges, szövegkörnyezettel idézzük a magyar nyelvű adatot, majd megadjuk a Természethistóriai képeskönyvben található idegen nyelvi (latin, német, francia) megfelelőket. A latin tudományos név és a latin növénynév nem mindenhol azonos, ilyenkor a latin növénynevet külön feltüntetjük.
A félkövér címszó (pl. rózsa) dokumentálása után a címszó adataitól gondolatjellel elválasztva következnek a címszó jelzős szerkezetei (pl. csíkos rózsa) jelentésükkel együtt, | jellel elválasztva. A szócikk végén Ö: bevezetéssel utalunk a címszó összetételeire.
A homonim szavakat indexszámmal különböztettük meg egymástól (pl. pálmafa1, pálmafa2).
Az utaló szócikkekbe az önálló címszóknak csupán azok az alak- és írásváltozatai kerültek, amelyek ábécérendben messze esnek a szótározott alaktól. Az egy-egy szócikken belül tárgyalt jelzős szerkezeteket ugyancsak feltüntettük utalószóként.
A címszó dokumentálása, valamint az idegen nyelvi megfelelők után megadjuk az adat előfordulási helyét. Márton József Természethistóriai képeskönyvében a szövegeket és a képeket számokkal látták el (3 számmal: a réztábla sorszáma, a kötetszám és lapszám), ezzel lehetővé teszik a könnyű eligazodást a kötetekben (ábra nélküli szöveg nincs). Minden képes tábla tartalmazta római számmal a réztábla sorszámát (pl. L.); a szöveges oldalon a lap bal sarkában feltüntetik a könyv 16 témakörének egyikét (pl. Növevények), ezt követi a réztábla száma még egyszer (pl. L.), a lap jobb oldalán pedig római számmal a kötetszám (pl. IV.) és arab számmal a szöveges lap száma (pl. 49) látható. A fenti számok az atlaszfa számai: Növ. L. IV. 49 (A továbbiakban az egyszerűség kedvéért a következő jelölésmódot alkalmazzuk: Növ. L, 4: 49). A kettőnél több fajt tartalmazó növénytáblákon az egyes fajokat a kötet táblaszáma utáni / jellel tettük könnyebben azonosíthatóvá; pl. 3: 24/7 = a 3. kötet 24. táblájának 7. képe.

Rövidítések és használt jelek: 

cv. (tudományos latin nevekben) = cultivar (fajta)
fr. = francia
gr. (adat után) = toldalékolt, tehát raggal vagy jellel ellátott alak
Gyümfltsök = a “Gyümfltsök” témakörbe tartozó táblák
lat. = latin
ném. = német
Növ. = a “Növevények” témakörbe tartozó táblák rövidítése
Ö = összetétel
Rózsák = a “Rózsák” témakörbe tartozó táblák
sp. (tudományos latin nevek után) = species (közelebbről meg nem határozott faj)
? (latin név után) = nem biztos azonosítású növénynév

A közel két évszázados tudományos nevek azonosítását igyekeztünk a korszerű magyar és külföldi szakirodalom segítségével tisztázni. A kalapos gombáknál Rimóczy Imre, a rózsáknál Facsar Géza (mindketten a Kertészeti és Élelmiszeripari Egyetem tanárai) szakmai segítségét hálásan köszönjük. A dinnyekaktusz mai nevét Szutórisz Gyula volt szíves megállapítani.

áfonya - fekete ~ Vaccinium myrtillus - “A’ fekete Afonyának bokra legfellyebb egy lábnyi magasságra nevekedik...” gr., lat. Myrtillus, ném. Heidelbeere, fr. Airella, Myrtille (Növ. LXXXIII, 7: 47/1). | mohos ~ Vaccinium oxycoccos - “A’ mohos afonya tsak Európának ’s Azsiának éÑzaki réÑzében fokamÑzik meg...”, ném. Moosbeere, fr. Canneberge (Növ. LXXXIII, 7: 47/3). | veres ~ Vaccinium vitis Idaea [Vaccinium vitis-idaea] - “veres Afonya”, ném. PreuÐselbeere, fr. Airella ponctuée (Növ. LXXXIII, 7: 472).
agavé - amerikai ~ Agave americ [Agave americana] - “Más és az Aloestfl éppen külömbözf nemÍ plánta az Amérikai Agave...”, lat. Agave, ném. Agave, fr. Agave (Növ. LI, 5: 2).
akazsufa1 Anacardium occidentale - “Az Akazsufa két tekintetben nevezetes, elfÑzör különös formájú gyümöltsére, és azután Ñzép rftbarna eres fájára nézve...”, lat. Acajou, ném. Acajoubaum, fr. Bois d’Acajou. (Növ. L, 4: 49).
akazsufa2 Switenia Mahagony [Swietenia mahagoni] - “A’ Mahónifával, mellyet Frantzia orÑzágban Akazsu fának (Bois d’Acajou) is neveznek, nagy kereskedést Íznek már ma Angliában Hollandiában és Hamburgban” gr., lat. Acajou, ném. Acajou-Holz, fr. Bois d’Acajou (Növ. VI, 1: 45).
akrász - csecses ~ Achras mammosa [Manilkara zapota] - “tsetses AkráÐz”, ném. Brustförmige Breyapfel, fr. Mamei-Sapote (Növ. LXXIX, 7: 23/3).
alma - óriás ~ Malus gigas [Malus domestica cv.] - “Ez az alma talám legnagyobb a’ nálunk lévf kertekben nevekedf gyümfltsök között, mellyre nézve azt jusson nevezik Oriás-almának...” gr., ném. Riesen-Apfel, fr. Pomme géante (Gyümfltsök I, 9: 42).
almafa l. vadalmafa
aloé Alo( Soccotorina [A. succotrina] - “Az itt lerajzoltt Áloe, Szokkotora szígetén találtatik...”, ném. Aloe von Soccotora, fr. Alo$s Succotrin (Növ. CXIV, 12: 21); Aloe [Alo(] perfoliata [Alo( barbadensis] “Tulajdon képpenvaló hazája az Áloesnek Afrika és napkeleti India...” gr. (Növ. LI, 5: 2). - közönséges ~ Aloe [Alo(] perfoliata [Alo( barbadensis] - “közönséges Áloes”, lat. Aloe vulgaris, ném. gemeine Aloe, fr. L’alo$s vulgaire (Növ. LI, 5: 2). Ö: Szokkotrina-~.
aloéfa Cordia sebestana [sebestena] [Cordia myxa] - “A’ patikákban Aloéfa név alatt esmeretes...”, lat. ligni aloes, ném. Aloeholz, fr. bois d’Alo$ (Növ. LXVI, 6: 17).
áloes l. aloé
álomhozó mák l. mák
amerikai agavé l. agavé
amerikai kukorica l. kukorica
amóm - paradicsommagú ~ Amomum grana Paradisi [Aframomum exscapum] - “paraditsmagú Amóm”, ném. Paradieskörner, fr. Maniguette, Graine de Paradis (Növ. LXVII, 6: 21). Ö: zitvor~.
ananász Bromelia ananas [Ananas comosus] - “Az AnanáÐznak hazája déli Amérika...” gr., lat. Ananas, ném. Ananas, fr. Ananas (Növ. LVII, 5: 27). - fehér ~ [Ananas comosus] - “Legesmeretesebb nálunk a’ fejér AnanáÐz, mellyet leginkább termeÑztenek...”, ném. Ananas, fr. ananas (Növ. LVII, 5: 27).
ánizs Pimpinella anisum - “Az Ánizs Égyiptomból Ñzármazott...”, lat. Anisum, ném. Anis, fr. Anis (Növ. XLVII, 4: 38). Ö: ilyics~.
annónafa - nyugati ~ Annona muricata - “nyúgoti Annónafa”, ném. stachlicher Flaschenbaum, fr. Carossol (Növ. LXXIX, 7: 23/2).
apró bürök l. bürök
apró galóca l. galóca
apró paradicsommag l. paradicsommag1
apró szõlõ l. szõlõ
arábiai kávé l. kávé
arekafa - közönséges ~ Areca catechu - “közönséges Árékafa”, ném. Palma areca, ném. Areca-Palme, fr. Palmier d’Arec ou Aréca (Növ. XXIV, 3: 8).
arekapálma1 Areca catechu - “Az Árékapálma napkeleti Indiában, Áfrikában és a’ déli tenger meleg Ñzigeteiben terem, ’s jókorára meg nf”, ném. Areca-Palme, fr. palmier d’arec ou aréca (Növ. XXIV, 3: 8).
arekapálma2 Areca oleracea [Roystonea oleracea, ma: káposztapálma] - “Arekapálma”, lat. Palma oleracea, ném. Kohl-Palme, fr. Palmier Arequier, Palmiste royal (Növ. XXXVI, III: 47).
árpa Hordeum distichon - “Az árpa tsekélyebb élet neme mint a’ rozs és a’ búza”, lat. Hordeum, ném. Gerste, fr. Orge (Növ. XXVI, 3: 15/3).
aszánt - büdös ~ Ferula Assa faetida [assa-faetida], Ferula Assa foetida [assa-foetida] - “Az az esmeretes mézgás tsipa, a’ mellyet hathatós büdösségére nézve közönségesen ÖrdögÐzarnak neveznek, egy plántából kerÍl, melly Persiában vadon terem és büdös Azántnak neveztetik” gr., lat. Assa foetida, ném. stinkende Asant, fr. laser, assa foetida (Növ. LI, 5: 2).
asztragály l. bakszarv~
atlaszfa Ferolia guianensis “Az Atlatzfa ffképpen Jamajkában terem...”, ném. Atlasholz, fr. Bois satiné (Növ. L, 4: 49).
azánt l. aszánt
bab l. egyiptomi~
babér l. kámforfa~, kasszia~, szaszafrász~
babércseresznye Prunus laurocerasus - “A’ BabírtsereÐznyének fanemÍ tserjéje 5 ’s 6 lábnyira nevekedik...” gr., ném. Kirschlorbeer, fr. Laurier cérise (Növ. LXXXVI, 8: 7).
babírcseresznye l. babércseresznye
bagolygomba Agaricus fimetarius [Coprinus comatus] - “bagoly Gomba”, ném. MistblÀtterschwamm, fr. Mousseron de fumier (Növ. XXVIII, 3: 24/7).
bakszarvasztragály Astragalus tragacantha [Astragalus angustifolius] [Az ábrázolt faj a Mediterráneumban gyakori A. angustifolius. A tragantgumit nem ez, hanem közép-ázsiai fajok szolgáltatják.] - “bakÐzarv AÑztragály”, lat. Tragacantha, ném. Tragantstrauch, fr. tragacant (Növ. XXII, 3: 3).
bakszarvfû Astragalus tragacantha [Astragalus angustifolius] [Az ábrázolt faj a Mediterráneumban gyakori A. angustifolius. A tragantgumit nem ez, hanem közép-ázsiai fajok szolgáltatják.] - “A’ bakÐzarvfÍ a’ Levántában terem, és ezenkivÍl FrantziaorÑzágban, felsf OlaÑzorÑzágban”, lat. Tragacantha, ném. Tragantstrauch, Bockshorn, fr. tragacant (Növ. XXII, 3: 3).
baltacím Hedysarum gyrans [Desmodium g.] - “Éppen olly nevezetes, mint az elfbbeni, az itt le rajzoltt Baltatzím...”, ném. bewegliche SüÐsklee, fr. Sainfoin tremblant (Növ. LXIX, 6: 32). - napraforgó ~ Hedysarum gyrans [Desmodium gyrans] - “napraforgó Baltatzim”, ném. bewegliche SüÐsklee, fr. Sainfoin tremblant (Növ. LXIX, 6: 32).
balzsamcsemete - perui ~ Myroxilum peruiferum [Myroxylum balsamum var. pereirae] - “A’ Perui Balzsam tsemetének hazája Peru és egéÑz déli Ámérika” gr., ném. Peruanischer Balsamstrauch, fr. Baume de Perou (Növ. LXX, 6: 37).
balzsamfa - kopava ~ Copaifera officinalis - “A’ Kopava Bal’samfának hazája nyapnyúgoti India...” gr., ném. Copaiva-Balsambaum, fr. Baumier de Copaiba (Növ. LXIII, 5: 48).
barack l.  kajszi~, õszi~, tengeri~
bárcs [Acanthus] - “A’ Barts elfttünk azért nevezetes, minthogy már a’ legrégibb Görög és Római építésmódban is ennek szép formájú levelei az oszlop fejezetek ékesítésére, ffként a’ Korinthusi oszloprendben...”, lat. acanthus, ném. Acanthusstaude, fr. acanthe ou branche-ursine (Növ. CV, 11: 6). - olaszországi ~ Acanthus mollis - “Az Olaszországi Barts kitelelf növevény...”, ném. Àchte BÀrenklau, fr. Acanthe molle (Növ. CV, 11: 6). | tövises ~ Acanthus spinosa [A. spinosus] - “Tövises Barts”, ném. stachelige BÀrenklau, fr. Acanthe épineuse (Növ. CV, 11: 6).
barna galóca l. galóca
barna kenyérgomba l. kenyérgomba
barnarõt földcsillag l. földcsillag
bársonyrózsa Rosa holoserica [holosericea] purpurea [R. gallica cv. Violacea] - “Ezt a’ Ñzép rózsát némellyek bársonyrózsának is nevezik” gr., lat. purpurea regia, purpurea sametina, nigra, Plutonia, ném. königl. Purpurrose, Purpursammtrose, schwarze Rose, Pluto-Rose, fr. Rose pourpre royale, rose veloutée pourpre, rose noire, rose de Pluton, rose de Provins (Rózsák II, 7: 20). - félig teljes ~ Rosa holoserica [holosericea] purpurea flore semipleno [Rosa gallica] - “félig tellyes bársony Rózsa”, lat. Rosa purpurea semiplena, ném. halbgefüllte Purpurrose, fr. Rose de velours, midouble (Rózsák IV, 7: 45).
basadohány Tabacum turcicum [Nicotiana tabacum] - “Hazája Ázsia [az ázsiai származtatás téves, minden dohány amerikai], és ffképpen Török és Magyar orÑzágokban termeÑztetik, a’ honnan basa dohánynak is neveztetik” gr., ném. türkischer Taback, fr. tabac de Turquie (Növ. IV, 1: 35).
batatász Convolvulus batatas [Ipomoea batatas] - “A’ BatatáÐznak hazája a’ két India, hanem most már SpanyolorÑzágban és Portugalliában is bfven termeÑztetik” gr., lat. Batatas, ném. Batatten, fr. Batattes (Növ. XXII, 3: 3).
batatásznövény Convolvulus batatas [Ipomoea batatas] - “BatatáÐz növötény” (Növ. XXII, 3: 3).
bazsarózsa [Nem azonos a ma ilyen néven ismert Paeonia nemzetség fajaival.] - damaszkuszi ~ Rosa Damascena Basilica [Rosa damascena] -“Damalkusi Bazsa-Rózsa”, lat. Rosa Damascena Basilica, ném. Basilica-Rose, fr. Rose de Damas double (Rózsák V, 8: 19).
békavirágrózsa [Rosa centifolia cv. Parvifolia] - “Ez a’ rózsa, mellyet békavirágrózsának is neveznek, mivel nagyságára ’s termetére nézve azzal egéÑzen megegyez...” gr., lat. Rosa Ranunculi, ném. Ranunkel-Rose, fr. Rose-renoncule (Rózsák XIV, 9: 50). |
bencefa Styrax benzoin - “A’ Bentzefa napkeleti Indiában terem...”, lat. Arbor Benzoin, ném. Benzoebaum, fr. Arbre Benjoin (Növ. LXII, 5: 43).
berzsenfa l. berzsenyfa
berzseny - kék ~ Haimatoxylon Campechianum [Haematoxylon campechianum] - “A Kámpésfa, vagy az úgy nevezett kék berzsen, Angliára, SpanyolorÑzágra és Hollandiára nézve igen nevezetes kereskedésbeli portéka...”, ném. Blauholz (Növ. LXII, 5: 43).
berzsenyfa - brazíliai ~ Caesalpinia Brasiliensis [C. brasiliensis] - “A’ Brazíliai Berzsenfa, ... legkönnyebben megterem Brazíliában”, lat. Lignum Brasiliense, ném. Brasilienholz, fr. Bois de Brésil (Növ. VI, 1: 45). | kámpesi kék ~ [Haematoxylum campechianum] - “A’ Kámpesi kék berzsenfa az elébbenihez igen hasonló, ez Kámpesben, Hondúrásban, Jamajkában, és napnyúgoti Indiának más tájjékain terem”, lat. Lignum Campeschense, ném. Campescheholz, Blauholz, fr. bois de Campéche, ou bois bleu (Növ. VI, 1: 45).
bikkfa l. bükkfa
biksza - festõmagú ~ Bixa orellana - “festfmagú BikÐza”, lat. Orlean seu Roucou, ném. Orlean, Rocou-Baum, fr. Roucou (Növ. XXIII, 3: 5).
bogyó l. vas~
bokrétarózsa - testszín ~ Rosa umbellata, flore carneo [R. damascena] - “testÐzín bokréta Rózsa”, ném. fleischfarbige Büschelrose, fr. Rosier multiflore (Rózsák XI, 9: 25).
bolondító Hyoscyamus niger - “A’ bolondító felette mérges plánta...”, ném. schwarzes Bilsenkraut, fr. Jusquiame ou Hanebane (Növ. LXXI, 6: 42).
bolondító csalmatok l. csalmatok
borneói kámfor l. kámfor
borostamoh Phascum cuspidatum - “borostamoh”, ném. Grünes Bartmoos, fr. Mousse terrestre ordinaire (Növ. LIX, 5: 31). - zöld ~ Phascum cuspidatum - “zöld Borostamoh”, ném. Grünes Bartmoos, fr. Mousse terrestre ordinaire (Növ. LIX, 5: 31).
boroszlán l. farkas~
borpálma Borassus flabellifer - “Ez a’ Borpálma mintegy 30 lábnyi magas, ’s ffképpen napkeleti Indiában terem” (Növ. XXXVIII, 4: 1). - legyezõlevelû ~ Borassus flabellifer - “legyezflevelÍ Borpálma”, ném. fÀchertragende Weinpalme, fr. Latanier, Palmier en éventail (Növ. XXXVIII, 4: 1).
bors [Piper] - “A’ bors egy tsemetének magva napkeleti Indiában, a’ melly letört ágainak ffldbe való leduggatása által Ñzaporíttatik” (Növ. III, 1: 30). - fehér ~ Piper nigrum - “A’ fejér bors, éppen ez a’ gyümflts, tsak hogy ezt mikor egéÑzen megérik, tenger vízbe áztatják, hogy rólla a’ fekete haja leváljék ..., és a’ belsf magva kikerÍljön”, lat. Piper album, ném. weiÐser Pfeffer, fr. poivre blanc (Növ. III, 1: 30). | fekete ~ Piper nigrum - “Virága zfldes fejér, mint a’ gyöngyvirágnak a) és a ’ bogyói világos veresek b), ebben van a’ magva c), melly megÑzáraztatván d), feketéssé leÑz, és ez a’ mi úgy nevezett fekete borsunk, mellyel fÍÑzerÑzám gyanánt élÍnk” gr., ném. schwarzer Pfeffer, fr. poivre noir (Növ. III, 1: 30). Ö: új~.
borscsemete [Piper nigrum] - fekete ~ Piper nigrum - “fekete Borstsemete”, lat. Frutex Piperis, ném. Pfefferstrauch, fr. Poivrier (Növ. III, 1: 30).
borsos menta l. menta
borzas kaktusz l. kaktusz
borzas pamutcsemete l. pamutcsemete
brazíliai berzsenyfa l. berzsenyfa
bubon l. gálbán~
burgonya Solanum tuberosum - “A’ krumpli, kolompér, burgonya, (pityóka) legdrágább és leghaÑznosabb ajándék mind azok között, mellyeket Európai Ámérikából és annak feltalálásából még eddig nyert”, ném. Kartoffel, Tartuffel, Erdbirn, Grundbirn (Növ. XXX [Téves, helyesen: XL], 4: 6).
búza Triticum [aestivum] - “A’ búza nevezetes élet neme, mellynek finom igen derék liÑztje leÑz, és abból fejér jó izÍ kenyér zsemlye és mindenféle sütemény süttetik”, ném. Weizen, fr. Froment (Növ. XXVI, 3: 15/1). Ö: török~.
búza-üszög Uredo Tritici [Ustilago tritici] - “Búza Üszög”, ném. Brandpilz des Weizens, fr. Uredo des blés (Elegyes Tárgyak. CXXVI, 12: 38).
büdös azánt l. azánt
bükkfa - fehér ~ [helyesen: gyertyánfa, Carpinus betulus] Fagus silvatica - “A’ közönséges vagy veres Bikkfa (mert van ám fejér is) igen haÑznos...”, lat. colore albo, ném. WeiÑsbuche, fr. hêtre blanc (Növ. C, 10: 27). | közönséges ~ Fagus silvatica - “A’ közönséges vagy veres Bikkfa (mert van ám fejér is) igen haÑznos...”, lat. Fagus vulgaris, ném. gemeine Buche, fr. Hêtre commun (Növ. C, 10: 27). | veres ~ Fagus silvatica - “A’ közönséges vagy veres Bikkfa (mert van ám fejér is) igen haÑznos...”, ném. Roth Buche (Növ. C, 10: 27).
bürök - apró ~ Cicuta minor [Aethusa cynapium] - “Az apró bürök vadon terem a’ kertekben, nevezetesen a’ mivelt földekben mint a dudva”, ném. kleine Schierling, fr. petite Cigüe (Növ. XXVII, 3: 20/1). | mérges vízi ~ Cicuta virosa - “mérges vízi Bürök”, lat. Cicuta aquatica, ném. Wasserschierling, fr. Cigüe aquatique (Növ. XXVII, 3: 20/3). | nagy ~ Conium maculatum - “nagy Bürök”, ném. gefleckte Schierling, fr. grande Cigüe, Cigüe rayée (Növ. XXVII, 3: 20/2).
cédrus Pinus cedrus [Cedrus libani] - “A’ Tzédrus tulajdonképpen a’ Libánus hegyén nf Síriában...”, lat. cedrus libani, ném. Ceder von Libanon, fr.c$dre du Liban (Növ. CVII, 11: 33). - libanusi ~ Pinus cedrus [Cedrus libani] - “A’ Libánusi Tzédrus (Pinus Cedrus L.) a’ legÑzebb fák közé tartozik...”, lat. cedrus libani, ném. Ceder von Libanon, fr.c$dre du Liban (Növ. CVII, 11: 33).
cibébe [Vitis vinifera cv.] - “Legjobb édes faja a’ Ðzflfnek az a’ mellybfl a’ derék malozsa leÑz, ezt a’ Ðzflft így nevezik Tzibébe...”, lat. cibebae, ném. Cibeben, fr. Raisins de Damas (Növ. LVI, 5: 24).
ciprusfû Cyperus esculentus - “A’ fÍvek seregébe tartozik, azért neveztetik tziprusfÍnek is” gr., ném. Cyperngras (Növ. LXXXVII, 8: 13).
ciprusi terpentinfa l. terpentinfa
cirbelfenyõ Pinus cembra - “NémetorÑzágban a’ Tzirbel Fenyft az Ánglus kertekbe Ñzokták ültetni” gr., lat. Cembra, ném. ZürbelnuÐskiefer, fr. Pin-Cimbre (Növ. LXXIV, 6: 48).
cirok [Sorghum bicolor] - “Ennek két nevezetes fajai vannak, 1) a’ tzirok mellynek a’ Ñzemei kaláÑz forma bokrétákban teremnek, 2) közönséges köles mellynek a’ Ñzemei ágbogokban teremnek mint a’ zabnak”, lat. “milium majus (Kolben-Hirse) etiam Sorgo dictum, milium minus sive ordinarium”, ném. Kolben-Hirsen, fr. “le grand millet ou sorgo, le petit millet ou millet ordinaire” (Növ. XXXVII, 3: 50).
citrom Citrus - “Az érett tzitrom, a’ mint a’ kereÑztbe mettzet formája... mutatja, igen vékony fehér húsú és sok leve van”, ném. Zitrone, fr. Citron (Növ. VIII, 1: 47/1). - közönséges ~ Citrus medica [Citrus limon] - “közönséges Tzitrom”, lat. Citrus, ném. Zitrone, fr. Citron (Növ. VIII, 1: 47/1). | varancsogos ~ [Citrus medica] - “A’ varantsogos tzitrom... a’ közönséges tzitromfához levelére és virágjára nézve hasonló, de a’ gyümfltse sokkal nagyobb, bibirtsós, ... igen vastag fehér húsa és kevés leve van”, lat. Cedratus, ném. Cedrat, fr. Cédrat (Növ. VIII, 1: 47/2).
citromfa Citrus medica [Citrus limon] - “A’ tzitromfának hazája tulajdonképpen Persia, a’ honnan OlaÑz orÑzágba, Spanyol orÑzágba, Portugalliába ’s déli Frantzia orÑzágba által plántáltatott” gr., lat. Citri, ném. Zitronenbaum, fr. Citronier (Növ. VIII, 1: 47/1).
cukornád Arundo sacchari [Saccharum officinarum] - “A’ Tzúkornád, mint más akármelly nád és káka, motsári növevény, melly napkeleti és napnyúgoti Indiának tsak meleg tájjékain ’s szigeteiben terem”, ném. Zuckerrohr, fr. Canne de Sucre (Növ. I, 1: 10). - nádmézlevelû ~ Saccharum officinarum - “NádmézlevelÍ Tzúkornád”, lat. Saccharum, ném. Zuckerrohr, fr. Canne du Sucre (Növ. I, 1: 10).
cukorrózsa Rosa gallica [R. gallica cv. Officinalis] - “Ez a’ rózsa tzúkorrózsának azért neveztetett, mivel Ñzaga ’s íze legjobban közölhetf lévén, a’ patikákban az úgy nevezett rózsa tzúkrot és rózsa béffzött mézet ezzel kéÑzíttik” gr., ném. gemeine Zucker-Rose, fr. Rosier de France (Rózsák XVI, 10: 25). - közönséges ~ Rosa gallica [R. gallica cv. Officinalis] “közönséges Tzúkorrózsa”, ném. gemeine Zucker-Rose, fr. Rosier de France (Rózsák XVI, 10: 25).
csalmatok - bolondító ~ Hyoscyamus niger - “bolondító Tsalmatok”, ném. schwarzes Bilsenkraut, fr. Jusquiame ou Hanebane (Növ. LXXI, 6: 42).
csecses akrász l. akrász
csemete l.  balzsam~, bors~, borzas pamut~, fanemû pamut~, fekete bors~, gyömbér~, herbaté~, kapri~, pamut~, perui balzsam~, vad kapri~
cseresznye [Prunus avium] - “A’ TsereÐznyének ennek a’ jó ízÍ és keménymagú gyümfltsnek sokféle fajai vannak...” gr., lat. Cerasus vulgaris, ném. gemeine Stammkirsche, fr. Merise (Növ. XCIX, 10: 24). - koránérõ pongrác ~ [Prunus avium cv.] - “A’ setét veres fajtól a’ jó pongrátz tsereÐznye, a’ piros közönséges tsereÐznye fajtól pedig a’ koránérf pongrátz tsereÐznye Ñzármazik”, ném. vortreffliche Herzkirsche, Frühherzkirsche, fr. excellent coeuret, coeuret hâtif (Növ. XCIX, 10: 24). | közönséges ~ Prunus avium [Prunus avium cv.] - “A’ közönséges tsereÐznye nálunk vadon nf...”, lat. Cerasus vulgaris, ném. gemeine Stammkirsche, fr. Merise (Növ. XCIX, 10: 24). | pongrác ~ [Prunus avium cv.] - “A’ setét veres fajtól a’ jó pongrátz tsereÐznye, a’ piros közönséges tsereÐznye fajtól pedig a’ koránérf pongrátz tsereÐznye Ñzármazik”, ném. vortreffliche Herzkirsche, Frühherzkirsche, fr. excellent coeuret, coeuret hâtif (Növ. XCIX, 10: 24). Ö: babér~.
cseresznyefa - közönséges ~ Prunus avium [Prunus avium] - közönséges TsereÐznyefa, lat. Cerasus vulgaris, ném. gemeine Stammkirsche, fr. Merise (Növ. XCIX, 10: 24).
csigavér teljes rózsa l. rózsa
csíkos rózsa l. rózsa
csillag l.  barnarõt föld~, föld~, koronás föld~, nedvességmérõ föld~
csimazrózsa Rosa punicea [R. foetida cv. Bicolor] - “Szaga kelletlen, ’s majd ollyan mint a’ tsimazé, ezért néhól tzimaz Rózsának is neveztetik” gr., lat. Rosa cimicum, ném. Wanzenrose, fr. rose des punaises (Rózsák VII, 8: 45).
csipafa - elemíri ~ Amyris emirifera [elemifera] [Canarium luzonicum] - “Az Elemíri Tsipafa Brazíliában, Új SpanyolorÑzágban és Károlinában terem...”, ném. Elemiharz, fr. Gomme Elemi (Növ. LXX, 6: 37).
csiperkegomba Agaricus campestris [Agaricus campester] - “tsiperke Gomba”, ném. Champignon, fr. Champignon propre (Növ. XXXI, 3: 33/7).
csipkeszõlõ Ribes grossularia - “TsipkeÐzflf”, ném. Stachelbeerstrauch, fr. Gradelier ou Groseillier vert (Növ. CI, 10: 28).
csodafa Datura stramonium - “A’ Tsudafa nem külömben veÑzedelmes mérges plánta...” (Növ. XLIV, 4: 24).
csodafamaszlag Datura stramonium - “Tsudafa MaÐzlag”, ném. Stechapfel, fr. Pomme épineuse, Herbe aux sorciers, Stramoine (Növ. XLIV, 4: 24).
csodálatos mányafa l. mányafa
csonka rózsa (nagy) l. rózsa
csucsor - keserédes ~ Solanum dulcamara - “Keserédes Tsutsór”, lat. Dulcamara, ném. BittersüÐs, fr. Douce-am$re, Dulcamara ou Morelle rampante (Növ. LXXII, 6: 43).
csutkakúp - piros ~ Rudbeckia purpurea - “A’ Piros Tsutkakúp igen Ñzép ékességre való Plánta...”, ném. purpurrothe Rudbeckie, fr. Rudbeck pourpré (Növ. CXVIII, 12: 50).
damalkuszi bazsarózsa l. bazsarózsa
damasrózsa l. dizsoni ~
damaszkuszi bazsarózsa l. bazsarózsa
damaszkuszi rózsa (nagy) l. rózsa
dél-amerikai viaszpálma l. viaszpálma
dinnyefa Carica papaya - “A’ Dinnyefa napkeleti és napnyúgoti Indiában terem...”, ném. Papay- oder Melonenbaum, fr. Papayer (Növ. LII, 5: 7).
dinnyeforma kaktusz l. kaktusz
diófa l. szerecsen~
dionéa - légyfogó ~ Dionea muscipula [Dionaea m.] - “A’ légyfogó Dionéa, igen tsiklándós leveleire nézve, felette tsudálatos”, ném. Fliegenfalle der Venus, fr. Dionée happante (Növ. LXIX, 6: 32).
dizsoni damasrózsa l. rózsa
dohány [Nicotiana] - “dohány”, lat. tabacum seu herba nicotiana, ném. Taback, fr. tabac (Növ. IV, 1: 35). - nagylevelû ~ Nicotiana rustica - “nagy levelÍ Dohány”, lat. Tabacum Asiaticum sive rusticum, ném. Asiatischer, oder Bauern-Taback, fr. Tabac d’Asie (Növ. IV, 1: 35). | virginiai ~ Nicotiana Tabacum [N. tabacum] - “Virgíniai Dohány”, lat. Tabacum Virginiense, ném. Virginischer Taback, fr. Tabac de Virginie (Növ. IV, 1: 35). Ö: basa~.
dohánypalánta [Nicotiana tabacum] - “Tulajdonképpen való hazája a’ Dohányplántának Déli Amérika” gr. (Növ. IV, 1: 35).
dögfû Stapelia hirsuta - “Ez a’ plánta különös tulajdonsággal bír, mert ennek a’ terméÑzet állati, vagy is, a’ rothadó döghöz hasonló Ñzagot adott, a’ honnan dögfÍ a’ neve”, lat. Stapelia hirsuta, ném. Aaspflanze, fr. Stapelie velue (Növ. LXXV, 7: 2).
dugókérgû tölgyfa l. tölgyfa
ebszõlõ [Solanum] - veres ~ Solanum dulcamara - “A’ Keserédes (Veres EbÐzflf, vagy IÐzalag) a’ sövény kerítések mellett, és az árnyékos helyeken egéÑz Európában vadon terem”, lat. Dulcamara, ném. BittersüÐs, Alpranke, fr. Douce-am$re, Dulcamara ou Morelle rampante (Növ. LXXII, 6: 43).
ebszõlõ zolna l. zolna
ecetrózsa Rosa turbinata - “Az etzet-rózsa nagy haÑznavételÍ és a’ pompás kerteknek kÍlönös ékessége...”, ném. Tapetenrose, fr. La Rose à tapis, Rose française (Rózsák III, 7: 30).
édes mandula l. mandula
édes narancs l. narancs
édesgyökér Glycirrhiza [Glycyrrhiza] glabra - “Az Édesgyökér Spanyol, Frantzia- OlaÑzorÑzágban ’s Ázsiai OroÑzorÑzágnak déli réÑzeiben vadon terem”, ném. glattes SüÐsholz, fr. Réglisse vulgaire (Növ. LXXXI, 7: 37). - sima ~ Glycirrhiza [Glycyrrhiza] glabra - “Síma Édesgyökér”, ném. glattes SüÐsholz, fr. Réglisse vulgaire (Növ. LXXXI, 7: 37).
egyes sárga rózsa l. rózsa
egyiptomibab Nelumbium speciosum [Nelumbo nucifera] - “A’ Nelumbó ez a’ pompás virág a’ melly Égyiptomi babnak is neveztetik egy igen nevezetes vízi növevény...” gr., ném. Aegyptische Bohnenblume, fr. f$ve d’Egypte (Növ. XCI, 10: 6).
egyiptomi melegvízi nimfa l. nimfa
egyiptomi szilvapálma l. szilvapálma
elemíri csipafa l. csipafa
ellyapána Eupatorium Aya-Pana [E. aya-pana] [E. triplinerve] - “Az Ellyapana havasi plánta...”, ném. Aya-Pana, fr. Eupatoire Aya-Pana (Növ. XCII, 9: 23).
ellyapánapakóca Eupatorium Aya-Pana [E. aya-pana] [E. triplinerve] - “Ellyapána Pakotza”, ném. Aya-Pana, fr. Eupatoire Aya-Pana (Növ. XCII [Téves, helyesen: XCIV], 9: 23).
erdeifenyõfa Pinus silvestris - “Az erdei Fenyffa NémetorÑzágban ’s nálunk is a’ legroÑzÑzabb homokos földben terem...”, ném. Kiefer, fr. Pinastre, Pin sauvage (Növ. LX, 5: 34).
erõgyökér Strychnos colubrina [Panax ginseng] - “Az Erfgyökér egy plánta, melly Khínában, TatárorÑzágban és éjÑzaki Ámérikában is terem, mintegy egy lábnyi magasságú ’s gyökerére nézve igen nevezetes”, lat. “Ginseng seu colubrina”, ném. Ginseng, Kraftwurzel, fr. ginseng (Növ. XVI, 2: 36). [Itt kép- és növénycsere történt (nyilván még az eredeti kiadásban). A Növ. XVI, 2: 36/2 oldalon található kép és szöveg egyértelműen a ginzeng (Panax ginseng) megfelelője, mint ahogy a latin, német és francia név is az. A kígyófa (Strychnos colubrina) teljesen más növény; helyes névvel és képpel a Növ. LXVI, 6: 17/1 oldalon látható.]
erõgyökérisztrák Strychnos colubrina [Panax ginseng] - Erfgyökér IÐztrák, lat. Ginseng, ném. Ginseng, fr. Ginseng (Növ. XVI, 2: 36). [Itt kép- és növénycsere történt (nyilván még az eredeti kiadásban). A Növ. XVI, 2: 36/2 oldalon található kép és szöveg egyértelműen a ginzeng (Panax ginseng) megfelelője, mint ahogy a latin, német és francia név is az. A kígyófa (Strychnos colubrina) teljesen más növény; helyes névvel és képpel a Növ. LXVI, 6: 17/1 oldalon látható.]
érzõke - szemérmes ~ Mimosa pudica - “Szemérmes Érzfke”, ném. verschÀmte Sinnpflanze, fr. Sensitive commune (Növ. LXXV, 7: 2).
fa l. akazsu~1, 2, aloé~, annóna~, areka~, atlasz~, balzsam~, bence~, berzseny~, brazíliai berzseny~, bükk~, citrom~, cseresznye~, csipa~, csoda~, csodálatos mánya~,  dinnye~, dugókérgû tölgy~, elemíri csipa~, erdeifenyõ~, fahéj~, fehér bükk~, fernambuk~, francia~, fûszerszámos szekfû~, gája~, gaják~, gesztenye~, gránátalma~, gummigutti kámbóg~, hárs~, jegenyefenyõ~, jóféle pisztácia~, jóillatú sztóraksz~, juhar~, kacsos tölgy~, kakaó~, kámfor~, kampes~, kámpesi kék berzseny~, kaszkarilla kroton~, kávé~, kék berzseny~, kenyér~, kígyó~, kína~, kopava balzsam~, kõris~, körtetermõ gája~, közönséges areka~, közönséges bükk~, közönséges cseresznye~, közönséges mandula~, közönséges szilva~, közönséges tölgy~, kroton~, lasponya~, lucfenyõ~, mahagóni~, mandula~, mangó~, mangosztán~, mánya~, másztiksz-pisztácia~, mimóza~, móringa~, nádmézlevelû juhar~, narancs~, nyugati annóna~, olaj~, pálma~1, 2, patikai gaják~, pisztácia~1, 2, rambusztán~, sárkány~, sárkányvér~, sebestyén~, som~, szekfû~, szelíd gesztenye~, szépszínû mahagóni~, szerecsendió~, szil~, szilva~, sztóraksz~, terpentin~, terpentin~-pisztácia, tölgy~, tulipán~, vad szekfû~, vadalma~, vadkörte~, vajfa~, valóságos ciprusi terpentin~, veres bükk~, veresfenyõ~, vérmézgás sárkány~, virágos kõris~
fahéj - fehér ~ Canella alba - “fejér Fahéj”, ném. weiÐse Zimt, fr. Canelle blanche (Növ. LXV, 6: 12).
fahéjfa Laurus Cinnamomum [Cinnamomum verum] - “Fahéjjfa”, lat. Arbor Cinnamomi, ném. Zimmetbaum, fr. Canellier (Növ. V, 1: 37).
fahéjrózsa Rosa majalis [R. m. cv. Foecundissima] - “A’ Pünkösti Rózsát a’ Németek fahéj rózsának is nevezik...” gr., ném. May-Rose, fr. rose de Canelle (Rózsák X, 9: 15).
fáigomba Boletus versicolor [Volvariella?] - “A’ fái gomba süvege bóthajtásos halavány-barnaÑzínÍ, és setétbarna foltokkal béhintve”, ném. bunter Pilz, fr. Potiron panaché (Növ. XXXII, 3: 34/4).
fanemû pamutcsemete l. pamutcsemete
farkasboroszlán Daphne mezereum - “A’ farkas BoroÐzlán (vagy Farkashárs) sok környékeken terem MagyarorÑzágban is az árnyékos erdfkben”, ném. gemeiner Kellerhals, Kellerhals, Seidelbast, fr. Lauréole femelle, Mêzéréon, Garou (Növ. LXXVI, 7: 7).
farkashárs Daphne mezereum - “A’ farkas BoroÐzlán (vagy Farkashárs) sok környékeken terem MagyarorÑzágban is az árnyékos erdfkben”, ném. gemeiner Kellerhals, Kellerhals, Seidelbast, fr. Lauréole femelle, Mêzéréon, Garou (Növ. LXXVI, 7: 7).
farkasmaszlag Strychnos nux-vomica - “A’ FarkasmaÐzlag, vagy Vasbogyó egy napkeleti Indiai fának magva, és esmeretes méreg minden vakot kölykezf állatoknak, mellyel p. o. a’ kutyákat és matskákat meg lehet ölni”, lat. Nux vomica, ném. KrÀhen-Augen, fr. noix vomiques (Növ. XVI, 2: 36). [Itt kép- és növénycsere történt (nyilván még az eredeti kiadásban). A Növ. XVI, 2: 36/2 oldalon található kép és szöveg egyértelműen a ginzeng (Panax ginseng) megfelelője, mint ahogy a latin, német és francia név is az. A kígyófa (Strychnos colubrina) teljesen más növény; helyes névvel és képpel a Növ. LXVI, 6: 17/1 oldalon látható.]
farkasmaszlagisztrák Strychnos nux-vomica - FarkasmaÐzlag IÐztrák, lat. Nux vomica, ném. KrÀhen - Augen, fr. Noix vomiques (Növ. XVI, 2: 36). [Itt kép- és növénycsere történt (nyilván még az eredeti kiadásban). A Növ. XVI, 2: 36/2 oldalon található kép és szöveg egyértelműen a ginzeng (Panax ginseng) megfelelője, mint ahogy a latin, német és francia név is az. A kígyófa (Strychnos colubrina) teljesen más növény; helyes névvel és képpel a Növ. LXVI, 6: 17/1 oldalon látható.]
fehér ananász l. ananász
fehér bikkfa l. bükkfa
fehér bors l. bors
fehér fahéj l. fahéj
fehér rózsa l. rózsa
fejér ananász l. fehér ananász
fejér bikkfa l. bükkfa
fejér bors l. bors
fejér bors l. fehér bors
fejér fahéj l. fahéj
fejér rózsa l. fehér rózsa
fekete áfonya l. áfonya
fekete bors l. bors
fekete borscsemete l. borscsemete
fekete hunyor l. hunyor
félig teljes bársonyrózsa l. bársonyrózsa
fénylõ rózsa l. rózsa
fenyõ l. cirbel~, jegenye~, mandula~, veres~
fenyõfa l. erdei~, jegenye~, luc~, veres~
fernambukfa Caesalpinia Brasiliensis [C. brasiliensis] [Téves; a fernambukfát nem ez a fafaj, hanem a Caesalpinia echinata szolgáltatja.] - “legkönnyebben megterem Brazíliában, nevezetesen Fernámbuk városánál, a’ honnan Fernambukfának is neveztetik” gr., lat. Fernambucense, ném. Fernambucholz, fr. Fernambouc (Növ. VI, 1: 45).
festõ jeneszter l. jeneszter
festõ krapp l. krapp
festõ sartoly l. sartoly
festõfû záté l. festõfû1
festõfû1 Isatis tinctoria - “Minekelftte az Indiket napnyúgoti Indiából hozzánk hozták volna tsak a’ festffÍ volt az, mellyel jóféle kék Ñzínt lehetett festeni, a’ honnan Frantzia és NémetorÑzágban bfven termeÑztették”, lat. Indigofera, ném. Waid, fr. Gu$de (Növ. XXV, 3: 10). - ~ záté Isatis tinctoria -“festffÍ Záté”, lat. Isatis, ném. Waid, fr. Gu$de ou le Pastel (Növ. XXV, 3: 10).
festõfû2 Rubia tinctorum - “A’ festffÍ a’ festésre nézve Ñzint ollyan nevezetes plánta mint az Indigo” ném. Färberröthe, Grapp, fr. Garance (Növ. XXIII [Téves, helyesen: XIII], 2: 21).
festõgyömbér-kurkuma Curcuma longa - “festfgyömbér Kurkuma”, lat. Curcuma, ném. Curcuma, Gilbwurzel, fr. Curcuma, Terremerite (Növ. XVII, 2: 40).
festõmagú biksza l. biksza
fige l. füge
firnácos szömörce l. szömörce
fonálmázhínár Fucus Filum [F. filum] [Chorda filum] - “fonál Mázhinár”, ném. fadenförmiger Tang, fr. Varec Fil (Növ. XC, 8: 40).
fourcroya - óriási ~ Fourcroya [Furcraea] gigantea - “Óriási Fourcroya”, ném. riesenmÀÐsige Fourcroya, fr. Fourcroye gigantesque (Növ. CXIII, 12: 20).
földcsillag [Geastrum] - barnarõt ~ Geastrum rufescens - “barnarft Földtsillag”, ném. braunrother Erdsternpilz, fr. géastre rufescé (Növ. CVIII, 11: 37/3-4). | koronás ~ Geastrum coronatum [G. quadrifidum] - “koronás Földtsillag”, ném. gekrönter Erd-sternpilz, fr. géastre couronné (Növ. CVIII, 11: 37/1-2). | nedvességmérõ ~ Geastrum hygrometricum [Astraeus hygrometricus] - “Nedvességmérf Földtsillag”, ném. hygrometrischer Erdsternpilz, fr. géastre hygrométrique (Növ. CVIII, 11: 37/5).
franciafa Guajacum officinale - “A’ fája, melly NémetorÑzágban Frantziafa név alatt esmeretes feketéssárgazöld..., Ñzép habos, olly kemény, hogy igen nehéz megmunkálni, és olly nehezet nyom, hogy a’ vízbe Ñzinte úgy leÍl mint a’ kf”, ném. Franzosen-Holz (Növ. XIX, 2: 45).
francia rózsa l. rózsa
fúlánkos halavány rózsa l. fullánkos halvány rózsa
fullánkos halovány rózsa l. rózsa
fullánkos rózsa l. rózsa
fû l. bakszarv~, ciprus~, dög~, festõ~1, 2, festõ~ záté, patikai tej~, sebesítõ~, sisak~, szappan~, tajtékzó szappan~, tej~ 
füge Ficus carica - “A’ Fige a’ közönséges ’s nálunk is esmeretes figefának a’ gyümfltse, melly minden meleg tartományokban bfven terem, és a’ mellynek a’ fája puha taplós”, lat. Ficus, ném. Feige, fr. Figue (Növ. VIII, 1: 47/5).
függõ rózsa l. rózsa
fûszeres koriánder l. koriánder
fûszeres korjándrom l. koriánder
fûszerszámos szekfûfa l. szekfûfa
gabona Secale cereale - “Gabona”, lat. Secale, ném. Roggen, Korn, fr. Seigle (Növ. XXVI, 3: 15/2).
gájafa Psidium piriferum [Psidium guayava] - “A’ Gájafa napnyúgoti Indiában terem.” lat. Guajava pirifera, ném. Birntragender Guajavabaum, fr. Gojavier poirier (Növ. LXXIX, 7: 23). - körtetermõ ~ Psidium piriferum [P. guayava] - “körtvélytermf Gájafa”, lat. Guajava pirifera, ném. Birntragender Guajavabaum, fr. Gojavier poirier (Növ. LXXIX, 7: 23/1).
gajákfa Guajacum officinale - “A’ Gajákfa, mellybfl a’ kereskedésben elffordúló Gajákfa és Gajáktsipa kerÍl, a’ napnyúgoti Indiai Ñzigetekben terem, ’s Brazíliában is, és ollyan nagyra nf mint nálunk a’ tölgyfa”, ném. Guajac-Baum, Guajac-Holz, fr. arbre de guajac (Növ. XIX, 2: 45). - patikai ~ Guajacum officinale - “Patikai Gajákfa”, lat. Guajacum, ném. Guajac-Baum, fr. Guajac (Növ. XIX, 2: 45).
galambica - keserû ~ Agaricus piperatus [Russula foetens] - “keserÍ Galambitza”, ném. Pfefferschwamm, fr. Ecoussin (Növ. XXVIII, 3: 24/8).
galanga-havasika Alpinia Galanga [A. galanga] - “A’ Galanga Havasika néhány eÑztendfkig tartó plánta a’ melly Déli Indiában és Kínában vadon nf...”, ném. Galgant, fr. Galanga officinal (Növ. XCI, 9: 8).
gálbán Bubon galbanum [Ferula galbaniflua] - “A’ Gálbán orvosi erejÍ plánta...”, ném. Galban-Bubon, fr. Bubon galbanif$re (Növ. CIV, 10: 47).
gálbánbubon Bubon galbanum [Ferula galbaniflua] - “Gálbán-Bubon”, ném. Galban-Bubon, fr. Bubon galbanif$re (Növ. CIV, 10: 47).
galóca [Agaricus lactifluus, kenyér~] - “A’ galótzának ez a’ faja fÑzÑzel terem a’ gyepes helyeken magánosan álló fák töveibe” gr. (Növ. XXXI, 3: 33/3). - apró ~ Agaricus mammosus [Laccaria laccata] - “apró Galótza”, ném. Muceron, fr. Mousseron (Növ. XXXI, 3: 33/2). | barna ~ Agaricus torminosus [Lactarius torminosus] - “barna Galótza”, ném. giftiger Hirschling, fr. Mousseron vénimeux (Növ. XXVIII, 3: 24/4-5). | kékes ~ Agaricus integer [Russula grisea?] - “kékes Galótza”, lat. (Agaricus integer) violaceus, ném. giftiger BlÀuling, fr. Taeubling bleu (Növ. XXVIII, 3: 24/2). | olasz ~ Agaricus deliciosus [Lactarius deliciosus] - “olaÐz Galótza”, ném. eÐsbare Reisker, fr. Champignon brun (Növ. XXXI, 3: 33/1). | piros ~ Agaricus integer [Russula emetica] - “piros Galótza”, lat. (Agaricus integer) ruber, ném. giftiger rother TÀubling, fr. Taeubling rouge vénéneux (Növ. XXVIII, 3: 24/1). | zöldhátú ~ Agaricus integer [Russula aeruginea] - “zöldhátú Galótza”, lat. (Agaricus integer) viridis, ném. giftiger Grünling, fr. Taeubling verd (Növ. XXVIII, 3: 24/3).
ganéjgomba Agaricus fimetarius [Coprinus comatus] - “ganéj Gomba”, ném. MistblÀtterschwamm, fr. Mousseron de fumier (Növ. XXVIII, 3: 24/7).
gesztenye Fagus castanea [Castanea sativa] - “A gyümöltse..., az esmeretes ennivaló geÐztenye...”, lat. castanea, ném. Kastanie, fr. châtaigne (Növ. XLIII, 4: 19). - olasz ~ Fagus castanea [Castanea sativa] - “... a’ mellyet OlaÐzgeÐztenyének Ñzoktak nevezni” gr., lat. maronae, ném. Maronen, fr. marons (Növ. XLIII, 4: 19).
gesztenyefa - szelíd ~ Fagus castanea [Castanea sativa] - “A’ Ðzelíd GeÐztenyefa vadon terem ugyan Európának melegebb tartományaiban p. o. OlaÑzorÑzágban...”, lat. Castanea, ném. Kastanienbaum, fr. Châtaigner (Növ. XLIII, 4: 19).
golyóbispenész Mucor sphaerocephalus [Gymnosporangium clavariaeforme] - “Ez nem egyéb golyóbis penéÐznél, melly a’ beteg ’s hideg megtsipte körtvélyfa levélen, megakadván bennek a’ nedvesség, azonnal megterem” gr., ném. Kugelschimmel, fr. Moisissure globuleuse (Növ. XLVIII, 4: 42/6-7).
gomba l. bagoly~, barna kenyér~, csiperke~, fái~, ganéj~, halovány kenyér~, kecske~, kékhátú~, kenyér~, kucsma~, légyölõ~, méreg~, piroshátú~, püspöksüveg~, süveg~, szarvas~, szekfû~, szömölcsök~, tapló~, tinó~, tõke~, veresfenyõ~
gránátalmafa Punica granatum - “Kétféle fajtájú Gránátalmafa van, úgymint, egyes vagy fattyú virágú...”, lat. Punica, ném. Granatbaum, fr. grenadier (Növ. LV, 5: 22).
gujáni hebea l. hebea
gummigutta l. gummigutti
gummigutti Cambogia gutta [Garcinia hanburyi] - “A’ Gummigutta termffa napkeleti Indiában terem, ’s Szurinámban is nagyra nf, ágai hegyein apró veres virágai vannak, mellyekbfl jókora gerintzes aranyÑzínÍ gyümöltsök leÑznek, ’s ezekben violaveres magok vannak”, ném. Gummigutt-Baum, fr. Gommier (Növ. XVII, 2: 40). - ~ kámbógfa Cambogia gutta [Garcinia hanburyi]  - “Gummigutti Kámbógfa”, ném. Gummigutt-Baum, fr. Gommier (Növ. XVII, 2: 40).
gummigutti kámbógfa l. gummigutti
gyertyánfa l. fehér bükkfa
gyökér l. édes~, erõ~, örvény~, sima édes~ 
gyömbér l. festõ~-kurkuma, német~, sárga~-kurkuma
gyömbércsemete Amomum zingiber [Zingiber officinale] - “A’ gyömbér tsemete káka forma növevény, melly mind a’ két Indiában terem”, lat. Planta Zingiberis, ném. Ingwerstaude, fr. Gingembrier (Növ. III, 1: 30).
gyûszûvirág - piros ~ Digitalis purpurea - “A’ piros GyÍÐzÍvirág ugyan Ñzép ékessége a’ kerteknek, de egyÑzersmind mérges plánta is...” gr., ném. rother Fingerhut, fr. digitale pourprée ou le doigtier (Növ. LXXXVI, 8: 7).
halovány kenyérgomba l. kenyérgomba
haricska Polygonum fagopyrum [Fagopyrum esculentum] - “haritska”, ném. Heidekor, Buchwaizen, fr. Sarrasin, bled noir (Növ. XXXV, 3: 45/2).
hárs l. farkas~
hársfa Tilia Europaea [T. cordata] - “Hársfa”, ném. EuropÀische Linde, fr. Tilleul d’Europe (Növ. XCVIII, 10: 18). - közönséges ~ Tilia Europaea [T. cordata] - “A’ közönséges Hársfa Európának többnyire minden erdeiben találtatik...”, ném. EuropÀische Linde, fr. Tilleul d’Europe (Növ. XCVIII, 10: 18).
havasika l. galanga~
hebea - gujáni ~ Hevea guyanensis [H. brasiliensis] - “A’ Gujáni Hebea [feltehetőleg sajtóhiba, hevea helyett] az a’ nevezetes fa, a’ melly a’ Gummi elasticumot vagy rúgó fatsipát termi...”, ném. Caoutchouc, fr. Caoutchouc, Hévé de Guiane (Növ. LXXXIV, 7: 50).
herbatécsemete Thea bohea [Camellia sinensis] - “A’ Herbatétsemetének hazája Khína és Japán, mellynek megÑzáraÑztott ’s öÑzve sodrott leveleibfl leÑzÑz az esmeretes herbaté” gr., lat. Frutex Thea, ném. Theestaude, fr. Thé (Növ. VII, 1: 46).
hidránya - kerti ~ Hydrangea Hortensis [H. hortensis] [H. macrophylla] - “Kerti Hidránya”, ném. Hydrangea, fr. Hydrangelle (Növ. LXXXVIII, 8: 16).
hínár l. fonálmáz~, máz~, nyálka~, recés nyálka~, salátamáz~, szárnyas máz~, ujjas máz~
hónapos fehér rózsa l. rózsa
hónapos rózsa l. rózsa
hunyor - fekete ~ Helleborus niger - “A’ fekete Húnyor vadon terem Austriának MagyarorÑzágnak StajerorÑzágnak, Helvétziának és OlaÑzorÑzágnak hegyes tájékain...”, ném. schwarze Nieswurz, fr. Ellébore noir (Növ. LXXI, 6: 42).
ilyics Illicium anisatum [Illicium verum] - “Az Ilyits inkább tsemete, mint fa, melly Japánban és Khínában terem...”, lat. Illicium, ném. Stern Anis, fr. arbre d’Anides Indes (Növ. LIII, 5: 14).
ilyicsánizs Illicium anisatum [Illicium verum] - “Az Ilyits ánizs kereskedésbeli portéka...”, lat. Illicium, ném. Stern Anis, fr. arbre d’Anis des Indes (Növ. LIII, 5: 14).
indiai rabarbara l. rebarbara
indiai rebarbara l. rebarbara
indiai tamarinda l. tamarinda
indigó Indigofera anil [I. suffruticosa] - “A’ festffÍ a’ festésre nézve Ñzint olylyan nevezetes plánta mint az Indigo”, lat. Indigofera seu Anil, ném. Indigo, Anil, fr. Indigo, Anil (Növ. XXIII [Téves, helyesen: XIII], 2: 21).
indig — indik ~ Indigofera anil [I. suffruticosa] - “Indik Indig”, lat. Indigofera seu Anil, ném. Indigo, Anil, fr. Indigo, Anil (Növ. XXIII [Téves, helyesen: XIII], 2: 21).
indik Indigofera tinctoria - “Minekelftte az Indiket napnyúgoti Indiából hozzánk hozták volna tsak a’ festffÍ volt az, mellyel jóféle kék Ñzínt lehetett festeni, a’ honnan Frantzia és NémetorÑzágban bfven termeÑztették”, lat. Indigofera, ném. Indigo, fr. indigo (Növ. XXV, 3: 10).
indik indig l. indig
indikpalánta Indigofera anil [I. suffruticosa] - “Az Indik plántának egy ujjnyi vastagságú 3-4 lábnyi magasságú Ñzára van...” gr., ném. Indigo-Pflanze, fr. indigo (Növ. XXIII [Téves, helyesen: XIII], 2: 21).
istárj Ranunculus sceleratus - “A’ Torzsika (Istárj, vízi méreg, lator koldús, sebesítf fÍ) mérges plánta, melly vízárkok ’s más nedves helyek körÍl mintegy két lábnyira nf fel”, ném. böser HahnenfuÐs, GifthahnenfuÐs, Wassereppig, fr. Renoncule des marais, ou le Pied-pou (Növ. LXXVI, 7: 7).
iszalag Solanum dulcamara - “A’ Keserédes (Veres EbÐzflf, vagy IÐzalag) a’ sövény kerítések mellett, és az árnyékos helyeken egéÑz Európában vadon terem”, lat. Dulcamara, ném. BittersüÐs, Alpranke, fr. Douce-am$re, Dulcamara ou Morelle rampante (Növ. LXXII, 6: 43).
isztrák l.  erõgyökér~, farkasmaszlag~
izlandi tüdõtarjag l. tarjag
jalappa Convolvulus jalappa [Exogonium purga] - “A’ Jalappa mellynek gyökere úgy esmeretes nálunk, mintegy erfs hashajtó Ðzer, a’ Ñzulákok neme közé tartozik...” lat. Jalappa, ném. Jalappe, fr. Jalap (Növ. LIV, 5: 18).
jalappaszulák Convolvulus jalappa [Exogonium purga] - “Jalappa Szulák”, lat. Jalappa, ném. Jalappe, fr. Jalap (Növ. LIV, 5: 18).
jegenyefenyõ Pinus picea [Abies alba] - “A’ Jegenye Fenyf hasonlóképpen egy a’ legÑzebb és legegyenesebb fák közÍl...”, ném. Fichte, fr. Pin. (Növ. LXI, 5: 36).
jegenyefenyõfa Pinus picea [Abies alba] - “Jegenye Fenyffa”, ném. Fichte, fr. Pin (Növ. LXI, 5: 36).
jeneszter - festõ ~ Genista tinctoria - “A’ festf JeneÐzter vadon terem NémetorÑzágban az erdfk tiÑztásain és a’ rétek körÍl, sárgán nyílik, és tartós tserjés növevény”, ném. FÀrber-Ginster, fr. Genestrole, Genêt des teinturiers (Növ. XLI, 4: 12/3).
jóféle kömény l. kömény2
jóféle pisztáciafa l. pisztácia1
jóféle rebarbara l. rebarbara
jóféle sáfrány l. sáfrány
jóillatú sztórakszfa l. sztórakszfa
jóillatú vanília l. vanília
juharfa - nádmézlevelû ~ Acer sacharinum, A. saccharinum - “A’ nádmézlevelÍ Juharfa ffképpen éjÑzaki Ámérikában, Penzilvánban és Új-Jorkban terem, és nagyságára, leveleire, ’s magvaira nézve a’ mi közönséges Juharfánkhoz hasonlít”, ném. Zucker-Ahorn, fr. Erable à sucre (Növ. XXX [Téves, helyesen: XL], 4: 6).
kacsos tölgyfa l. tölgyfa
kajszibarack Prunus armeniaca [Armeniaca vulgaris] - “A’ kajÐzín baratzkot magváról Ñzokták termeÑzteni...”, lat. Armeniaca, ném. Aprikosen, fr. Abricotier (Növ. LXXVII, 7: 13).
kajszínbarack l. kajszibarack
kakaófa Theobroma Cacao [T. cacao] - “A’ Kakaófa elfttünk azért nevezetes minthogy a’ tsokoládét annak magvából tsinálják”, lat. Arbor Cacao, ném. Cacaobaum, fr. Cacaotier (Növ. II, 1: 27).
kaktusz - borzas ~ Cactus mammillaris [Mammillaria mammillaris] - “A’ jelenvaló Tábla a’ Borzas Kaktust adja elf...” gr., ném. brustförmige Fackeldistel, fr. cierge à mamelons (Növ. CXII, 12: 12). | dinnyeforma ~ Cactus Melocactus [Melocactus intortus] - “Dinnyeforma Kaktust” gr., ném. melonenförmige Fackeldistel, fr. Cierge Melon (Növ. CX, 12: 5). | pompásvirágú ~ Cactus grandiflorus [Selenicereus g.] - “pompásvirágú kaktus”, ném. prÀchtige grossblumige Fackeldistel, fr. cierge a grandes fleurs (Növ. CXI, 12: 8).
kalántorma Cochlearia officinalis - “A’ kalán Torma Ángliában, Frantzia Spanyol - és MagyarorÑzágban terem a’ tenger partok mellett”, lat. Cochlearia, ném. Löffelkraut, fr. Cochlearia ou l’herbe aux cuilliers (Növ. LXXII, 6: 43).
kámbógfa l. gummigutti ~
kámfor - borneói ~ [Cinnamomum aromaticum] - “Borneói kámfor”, lat. Borneensis camphora, ném. Borneische Campfer, fr. camphre de Bornéo (Növ. V, 1: 37). | természeti ~ [Cinnamomum camphora] - “terméÐzeti kámfor”, lat. naturalis camphora, ném. natürliche Campfer, fr. camphre naturel (Növ. V, 1: 37).
kámforfa Laurus Camphora [Cinnamomum camphora] - “a’ kámforfa mézgája vagy is tsipája, melly fa Khínában, ffképpen pedig napkeleti Indiában Borneó és Szumátra Ñzigeteiben terem”, lat. Arbor Camphorae, ném. Campferbaum, fr. Camphrier (Növ. V, 1: 37).
kámforfababér Laurus camphora [Cinnamomum camphora] - “Kámforfa Babér”, lat. Arbor Camphorae, ném. Campferbaum, fr. Camphrier (Növ. V, 1: 37).
kampesfa Haimatoxylon Campechianum [H.   campechianum] [Haematoxylon campechianum] - “A Kámpésfa, vagy az úgy nevezett kék berzsen, Angliára, SpanyolorÑzágra és Hollandiára nézve igen nevezetes kereskedésbeli portéka...”, lat. Lignum Campechianum, ném. Campecheholz, fr. Bois de Campêche (Növ. LXII, 5: 43).
kámpesi kék berzsenyfa l. berzsenyfa
kandilla Nigella sativa - “A’ Kandillának ez a’ faja, mintegy egy lábnyi magas plántátska...” gr., ném. Schwarzkümmel, fr. Nielle romaine, Nielle des jardins (Növ. XLVI, 4: 33). - kerti ~ Nigella sativa - “kerti Kandilla”, ném. Schwarzkümmel, fr. Nielle romaine, Nielle des jardins (Növ. XLVI, 4: 33).
kapor Anethum graveolens - “A’ Kapor (Anethum graveolens) rátekintve egéÑzen hasonló a’ köményhez...”, ném. Dill, fr. anet (Növ. XLVI, 4: 33).
kapri Capparis spinosa - “Az a’ Kápri, mellyet leginkább a’ Németek Ñzeretnek fÍÑzerÑzám gyanánt enni sokféle húsételekkel, Ñzárdellás salátával”, lat. Cappari, ném. Kappern, fr. Capres (Növ. XI, 2: 11). - tüskés ~ Capparis spinosa - “tüskés Kápri”, lat. Capparis, ném. Kappern, fr. Capres (Növ. XI, 2: 11).
kápri l. kapri
kapricsemete Capparis spinosa - “A’ Kápritsemete OlaÑzorÑzágban és FrantziaorÑzágnak déli réÑzében terem, alatsony növésÍ és terepélyen elfutó ágai vannak”, ném. Kappernstaude (Növ. XI, 2: 11). | vad ~ [valószínűleg Capparis spinosa var. inermis] - “A’ vad Kápritsemete tövises vagy tüskés, de ha kertben termeÑztetik tüskéi elveÑznek” (Növ. XI, 2: 11).
kaszkarilla krotonfa l. krotonfa
kaszkarilla l. krotonfa
kassziababér Laurus Cassia [Cinnamomum verum] - “A’ KaÐzÐzia Babér Napkeleti Indiában Malabáriának partjain Sumátra és Jáva Ñzigeteiben tenyéÑzik”, ném. Mutterzimmt, fr. Laurier-Casse (Növ. XCI, 9: 8).
katáng Cichorea [Cichorium] intybus - “Egy darab idftfl a’ Katángnak gyökerei a’ kereskedésnek haÑznos ágát teÑzik, mivel kávé helyett lehet velek élni”, ném. Cichorie, fr. Cichorée (Növ. LXXXII, 7: 42). - mezei ~ Cichorea [Cichorium] intybus - “A’ mezei Katáng orvosi plánta, a’melly nálunk az útfeleken, barázdákon és hegyeken vadon nf”, ném. Cichorie, fr. Cichorée (Növ. LXXXII, 7: 42).
kávé - arábiai ~ [Coffea arabica] - “Az Arábiai vagy úgy nevezett levántai kávé, legjobb és legdrágább”, ném. ArabiÐche oder Ñogenannte LevantiÐche Caffee (Növ. I, 1: 10/1). | levántai ~ [Coffea arabica] - “Az Arábiai vagy úgy nevezett levántai kávé, legjobb és legdrágább”, ném. LevantiÐche Caffee, fr. Caffé du Levant (Növ. I. 1: 10).
kávéfa Coffea arabica - “A’ Kávéfa Arábiában és SzeretsenorÑzágban vadon nf”, lat. Arbor Coffea, ném. Caffeebaum, fr. Caffier (Növ. I, 1: 10).
kecskegomba Clavaria fastigata [Ramaria flava] - “ketske Gomba”, ném. Ziegenbart oder Keulenschwamm, fr. barbe de chêvre (Növ. XXXII, 3: 34/7).
kék berzseny l. berzseny
kék berzsenyfa l. berzsenyfa
kék szeder l. szeder
kék szederj l. szeder
kék vízitök l. vízitök
kékes galóca l. galóca
kékhátúgomba Agaricus integer [Russula grisea?] - “kékhátú Gomba”, lat. (Agaricus integer) violaceus, ném. giftiger BlÀuling, fr. Taeubling bleu (Növ. XXVIII, 3: 24/2).
kender Cannabis sativa - “Tulajdonképpenvaló hazája a’ kendernek Persia...” gr., lat. Cannabis, ném. Hanf, fr. Chanvre (Növ. XXXIX, 4: 5).
kenyérfa Artocarpus incisa - “A’ Kenyérfa meglehetfs nagyságú, virít 60-70 eÑztendeig, levelei igen nagyok, Ñzinte két lábnyi hoÑzÑzaságúak és másfél lábnyi ÑzélességÍek, mélyen béhasogatott Ñzélekkel, mellyek a’ Ñzigetbélieknek tálok, tányérok és aÑztalkeÑzkenfk helyett Ñzolgálnak”, ném. Brodbaum, fr. arbre $ pain (Növ. IX, 2: 1).
kenyérgomba Agaricus lactifluus [Lactarius volemus] - “kenyérgomba”, ném. guter GoldbrÀtling, BrÀtling doré (Növ. XXXI, 3: 33/3). - barna ~ Agaricus lactifluus [minor] [Lactarius volemus] - “barna Kenyérgomba”, ném. brauner BrÀtling, fr. BrÀtling brun (Növ. XXXI, 3: 33/4). | halovány ~ Agaricus lactifluus [altus] [Lactarius volemus] - “halavány Kenyérgomba”, ném. guter SilberbrÀtling, fr. BrÀtling argenté (Növ. XXXI, 3: 33/5).
kenyérgyökerû manikót l. manióka
kenyérgyökerû manióka l. manióka
kerti kandilla l. kandilla
kerti sáfrány l. sáfrány
kerti vadsáfrány l. sáfrány
keserédes Solanum dulcamara - “A’ Keserédes (Veres EbÐzflf, vagy IÐzalag) a’ sövény kerítések mellett, és az árnyékos helyeken egéÑz Európában vadon terem”, lat. Dulcamara, ném. BittersüÐs, Alpranke, fr. Douce-am$re, Dulcamara ou Morelle rampante (Növ. LXXII, 6: 43).
keserédes csucsor l. csucsor
keserû galambica l. galambica
keserû mandula l. mandula
keserû narancs l. narancs
kígyófa Strychnos colubrina - “A’ Kígyófa ez elftt közönségesebb volt a’ patikákban, mint orvosi plánta, mintsem már ma”, ném. Schlangenholzbaum, fr. Bois de couleuvre (Növ. LXVI, 6: 17).
kínafa Cinchona officinalis - “A’ Khínafának hazája Peru” gr. (Növ. LIV, 5: 18).
kókuszpálma Cocos nucifera - “A’ kókus pálma közönségesen a’ két naptérítf között terem, Afrikába, Ázsiába, Ámerikába, és a’ déli tenger Ñzigetein, ’s kétségkivÍl leghaÑznosabb minden pálma fajok között”, ném. Cocos-Palme, fr. Cocotier (Növ. XXXVI, 3: 47).
kolokinta Colocynthis [Citrullus colocynthis] - “A’ Kolokinta Ázsiai plánta”, ném. Coloquinte, fr. Coloquinte (Növ. XXV [Téves, helyesen: XV], 2: 25).
kolokintauborka Colocynthis [Citrullus colocynthis] - “Kolokinta Ugorka”, ném. Coloquinte, fr. Coloquinte (Növ. XXV [Téves, helyesen: XV], 2: 25).
kolokintaugorka l. kolokintauborka
kolompér Solanum tuberosum - “A’ krumpli, kolompér, burgonya, (pityóka) legdrágább és leghaÑznosabb ajándék mind azok között, mellyeket Európai Ámérikából és annak feltalálásából még eddig nyert”, ném. Kartoffel, Tartuffel, Erdbirn, Grundbirn (Növ. XXX [Téves, helyesen: XL], 4: 6).
komló Humulus lupulus - “A’ Komló egéÑz éjÑzaki Európára nézve felette haÑznos plánta...”, lat. Lupulus, ném. Hopfen, fr. Houblon (Növ. XLII, 4: 16). - közönséges ~ Humulus lupulus - “közönséges Komló”, lat. Lupulus, ném. Hopfen, fr. Houblon (Növ. XLII, 4: 16).
kontyvirág - mocskos ~ Arum maculatum - “A’ motskos Kontyvirág, vagy a’ Német gyömbér Német OrÑzágnak sok vidékein tenyéÑzik”, ném. gefleckter Aron, fr. Gouet commun, ou le pied de veau (Növ. XCIII, 9: 18).
kopava balzsamfa l. balzsamfa
koránérõ pongrác cseresznye l. cseresznye
koriánder Coriandrum sativum - “A’ Korjándrom a’ belföldi vagy belsforÑzági fÍÑzerÑzámok közé tartozik...”, lat. Coriandrum, ném. Coriander, fr. Coriandre (Növ. XLII, 4: 16). - fûszeres ~ Coriandrum sativum - “FÍÐzeres Korjándrom”, lat. Coriandrum, ném. Coriander, fr. Coriandre (Növ. XLII, 4: 16).
korinthoszi szõlõ l. szõlõ
korjándrom l. koriánder
koronás földcsillag l. földcsillag
köles Panicum miliaceum - “A’ köles Indiából kerÍlt hozzánk”, lat. Milium, ném. Hirsen, fr. Millet (Növ. XXXVII, 3: 50). - közönséges ~ [Panicum miliaceum] - “Ennek két nevezetes fajai vannak, 1) a’ tzirok mellynek a’ Ñzemei kaláÑz forma bokrétákban teremnek, 2) közönséges köles mellynek a’ Ñzemei ágbogokban teremnek mint a’ zabnak”, lat. “milium majus (Kolben-Hirse) etiam Sorgo dictum, milium minus sive ordinarium”, ném. Kolben-Hirsen, fr. “le grand millet ou sorgo, le petit millet ou millet ordinaire” (Növ. XXXVII, 3: 50).
kömény1 Carum carvi - “A’ Kömény igen esmeretes és közhaÑznú fÍÑzer...”, ném. Kümmel, fr. Cumin (Növ. XLVII, 4: 38). - mezei ~ Carum carvi - mezei Kömény, ném. Kümmel, fr. Cumin (Növ. XLVII, 4: 38).
kömény2 [mai neve: édeskömény] Anethum foeniculum [Foeniculum vulgare] - “A’ Köménynek hazája déli Európa...” gr., lat. Foeniculum, ném. Fenchel, fr. Fenouil (Növ. XLVI, 4: 33). - jóféle ~ [mai neve: édeskömény] Anethum foeniculum [Foeniculum vulgare] - “jóféle Kömény”, lat. Foeniculum, ném. Fenchel, fr. Fenouil (Növ. XLVI, 4: 33).
kõrisfa  - virágos ~ Fraxinus ornus - “virágos Kfrösfa”, ném. Mannaesche, fr. Fréne à Manne (Növ. LXXXV, 8: 3).
kõrösfa l. kõrisfa
körtefa l. vad~
körtetermõ gájafa l. gájafa
körtvélyfa l. vadkörtefa
körtvélytermõ gájafa l. gájafa
közönséges aloé l. aloé
közönséges arekafa l. areka
közönséges bikkfa l. bükkfa
közönséges citrom l. citrom
közönséges cukorrózsa l. cukorrózsa
közönséges cseresznye(fa) l. cseresznye(fa)
közönséges cseresznyefa l. cseresznye
közönséges hársfa l. hársfa
közönséges hónapos rózsa l. rózsa
közönséges komló l. komló
közönséges köles l. köles
közönséges kukorica l. kukorica
közönséges mandulafa l. mandulafa
közönséges pamutpalánta l. pamutpalánta
közönséges penész l. penész
közönséges szilfa l. szilfa
közönséges szilvafa l. szilvafa
közönséges tölgyfa l. tölgyfa
krapp [Rubia] - “A’ Krapp fajai között legjobnak tartják a’ Hollandiai és Zélandiait”, ném. Grapp (Növ. XXIII [Téves, helyesen: XIII], 2: 21). - festõ ~ Rubia tinctorum - “festf Krapp”, ném. Färberröthe, Grapp, fr. Garance (Növ. XXIII [Téves, helyesen: XIII], 2: 21).
krotonfa - kaszkarilla ~ Croton cascarilla [Croton eluteria] - “Kaskarilla Krótonfa”, lat. Cascarilla, ném. Cascarille, Schakerille, fr. Chacarille (Növ. XIX, 2: 45).
krumpli Solanum tuberosum - “Krumpli”, ném. Kartoffel, fr. Pomme de terre (Növ. XXX [Téves, helyesen: XL], 4: 6).
kucsmagomba Phallus esculentus [Morchella conica] - “A’ süveg, vagy kutsmagomba hegyes Ñzároz helyeken terem fenyves erdfkben”, ném. Spitzmorchel, fr. Morille (Növ. XXXII, 3: 34/5).
kucsmáspenész Mucor pilobolus [Pilobolus crystallinus] - “kutsmás PenéÐz”, ném. Hutwerfer, fr. Pilobole (Növ. XLVIII, 4: 42/3-4).
kukorica Zea mays - “A’ kukoritza mellyet tengerinek, törökbúzának és málénak is neveznek, napnyúgoti Indiából került Európába, és mind ott, mind pedig Európának melegebb réÑzeiben igen bfven termeÑztetik”, lat. Zea, ném. Mays, fr. Maïs (Növ. XXXVII, 3: 50). - amerikai ~ zea [Zea] americana [Zea mays cv.] - “Amerikai kukoritza ... melly Amerikában gyakorta 18 lábnyira is felnf”, lat. zea major, ném. groÐsen Mays, fr. grand maïs (Növ. XXXVII, 3: 50). | közönséges ~ zea [Zea] vulgaris [Zea mays] - “a’ közönséges kukoritza ... melly nálunk termeÑztetik, és 3-4 lábnyira felnf”, lat. zea minor, ném. kleinen oder gemeinen Mays, fr. le petit maïs, ou le vulgaire (Növ. XXXVII, 3: 50).
kvasszia — keserû ~ Quassia amara - “Az igazi keserÍ KvaÐzÐzia drága lévén, azt a’ hamis KvaÐzÐziának belévaló elegyítése által megÑzokták veÑztegetni...”, ném. bittere Quassia, fr. Bois am$r des Suriname ou Bois de Quassie (Növ. LXXX, 7: 32). Ö:  szenna~.
lángrózsa Rosa punicea [R. foetida cv. Bicolor] - “A’ láng rózsa igen Ñzép ékessége kertjeinknek...” ném. Feuer-Rose, fr. Rose d’Autriche (Rózsák VII, 8: 45).
lasponyafa Mespilus Germanica [M. germanica] - “A’ lasponyafa Frantzia ’s OlaÑzorÑzágban és nálunk is vadon nf...”, ném. Mispelbaum, fr. neflier (Növ. CIII, 10: 37).
latorkoldus Ranunculus sceleratus - “A’ Torzsika (Istárj, vízi méreg, lator koldús, sebesítf fÍ) mérges plánta, melly vízárkok ’s más nedves helyek körÍl mintegy két lábnyira nf fel”, ném. böser HahnenfuÐs, GifthahnenfuÐs, Wassereppig, fr. Renoncule des marais, ou le Pied-pou (Növ. LXXVI, 7: 7).
leánykökörcsin Anemone pulsatilla [Pulsatilla grandis] - “leány Kökörtsin”, ném. Violette Anemone, fr. Anémone violette (Növ. XCV, 9: 38).
legyezõlevelû borpálma l. borpálma
légyölõgomba Agaricus muscarius [Amanita muscaria] - “légyölf Gomba”, ném. Fliegenschwamm, fr. Champignon de mouches (Növ. XXVIII, 3: 24/6).
len Linum usitatissimum - “Ez a’ közönséges len, SpanyolorÑzágban, SvajtzorÑzágban, ’s más déli tartományaiban Európának, még vadon is találtatik”, lat. Linum, ném. Flachs, Lein, fr. Lin (Növ. XXXIX, 4: 5).
levántai kávé l. kávé
leveletlen szalikornia l. szalikornia
libanusi cédrus l. cédrus
lucfenyõfa Pinus abies [Picea abies] - “A’ Lútz Fenyffa minden Európai fák között legmagasabb...”, ném. Tanne, fr. Sapin (Növ. LXI, 5: 36).
mag l. apró paradicsom~, öreg paradicsom~, paradicsom~1, 2
mahagónifa Switenia Mahagony [Swietenia mahagoni] - “A’ Mahónifa déli Amérikában terem, ffképpen pedig a’ Bahami Ñzigetekben”, lat. Arbor Mahagony, ném. Mahagonybaum, fr. Mahagony (Növ. VI, 1: 45). - szépszínû ~ Switenia mahagony [Swietenia mahagoni] - “ÑzépÑzinÍ Mahónifa” (Növ. VI, 1: 45).
mahónifa l. mahagónifa
májusi rózsa l. rózsa
mák - álomhozó ~ Papaver somniferum - “álomhozó Mák”, ném. Opiummohn, fr. Pavot blanc (Növ. XXI, 2: 49).
málé Zea mays - “A’ kukoritza mellyet tengerinek, törökbúzának és málénak is neveznek, napnyúgoti Indiából került Európába, és mind ott, mind pedig Európának melegebb réÑzeiben igen bfven termeÑztetik” gr., lat. triticum turcicum, frumentum indicum, ném. türkischer Waizen, indianisches Korn, fr. bled de Turquie, bled d’Inde (Növ. XXXVII, 3: 50).
málna Rubus idaeus - “A’ Málna 4-5 lábnyi magas tsemetén terem...”, ném. gemeine rothe Himbeere, fr. Framboise rouge ordinaire (Növ. LXXVIII, 7: 18).
málnaszeder Rubus idaeus - “Málna Szederj”, ném. gemeiner Himbeerstrauch, fr. Framboisier (Növ. LXXVIII, 7: 18).
malozsa l. mazsola
mandula - édes ~ Amygdalus communis [convar. sativa] - “Van édes és keserÍ mondola is”, lat. “Amygdalorum 2 sunt genera, amara et dulcia”, ném. “Es gibt süÐse und bittere Mandeln”, fr. “Amandes douces” (Növ. VIII, 1: 47/6). | keserû ~ Amygdalus communis [convar. amara] - “keserÍ mondola”, lat. “Amygdalorum 2 sunt genera, amara et dulcia”, ném. “Es gibt süÐse und bittere Mandeln”, fr. Amandes am$res (Növ. VIII, 1: 47/6). Ö: õszibarack-~.
mandulafa Amygdalus communis - “A’ Mondolafa hasonlóképpen egéÑz déli Európában vadon terem...” lat. Amygdalus, ném. Mandelbaum, fr. Amandier (Növ. XLIII, 4: 19). - közönséges ~ Amygdalus communis - “közönséges Mondolafa”, lat. Amygdalus, ném. Mandelbaum, fr. Amandier (Növ. XLIII, 4: 19).
mandulafenyõ Pinus pinea - “Erre nézve a’ mondola fenyft délfelé igen bfven termeÑztik...”, ném. Pineolenkiefer, fr. Pin-Pignier (Növ. LXXIV, 6: 48).
mangófa Garcinia mangostana - “A’ Mangófának hazája napkeleti India, ...” gr., ném. Mangostanbaum, fr. Mangoustan (Növ. LXVIII, 6: 26).
mangosztán Garcinia mangostana - “Sft magok az orvosok is rendelik a’ ManguÐztánt orvosság gyanánt a’ vérhas és más dögletes nyavalyák ellen” gr., ném. Mangustane, fr. Mangoustan (Növ. CVI, 11: 24).
mangosztánfa Garcinia mangostana - “A’ ManguÐztánfa ... Napkeleti Indiában terem...”, lat. arbor garcinia mangostana, ném. Mangustan-baum, fr. mangoustan cultivé (Növ. CVI, 11: 24).
mangusztán(fa) l. mangosztán(fa)
manikót l. manióka
manióka - kenyérgyökerû ~ Jatropha manihot [Manihot esculenta] - “kenyérgyökerü Manikót”, lat. Radix Cassava seu Manioc, ném. Cassava- oder Manioc-Wurzel, Cassava, Manioc, Manichot, fr. racine de Cassave ou de Magnoc, cassave, manchot, magnoc (Növ. XXII, 3: 3).
manna Fraxinus ornus - “A’ Mannának íze és Ñzaga émelygfs édes” gr., ném. Mannaesche, fr. Fréne à Manne (Növ. LXXXV, 8: 3).
mányafa Rhizophora mangle - “Ha valamelly folyóvíznek mind a’ két partján Mánya fák állanak, igen hamar öÑzve nfnek a’ gyökerei a’folyón kereÑztÍl ’s azon hídat formálnak” gr., lat. Mangle, ném. Mangle, Lichtbaum, fr. Manglé (Növ. LXIII, 5: 48). - csodálatos ~ Rhizophora mangle - “tsudálatos Mányafa”, lat. Mangle, ném. Mangle, Lichtbaum, fr. Manglé (Növ. LXIII, 5: 48).
maszlag l. csodafa~, farkas~
másztiksz l. másztiksz-pisztáciafa
másztiksz pisztácfa l. másztiksz-pisztáciafa
másztiksz-pisztáciafa Pistacia lentiscus - “MaÐztikÐz PiÐztátzfa”, lat. Lentiscus, ném. Mastixbaum, fr. Lentisque (Növ. XLIX, 4: 44).
mázhínár [Rhodophyceae + Phaeophyceae] - “A’ Mázhinárok a’ Növevények OrÑzágában a’ legalsó rendet tévén a’ hínárok neméhez tartoznak és sok fajokat foglalnak magokban” gr., ném. Tange, fr.Varecs (Növ. LXXXIX, 8: 35). - szárnyas ~ Fucus alatus [Membranoptera alata] - “A’ Ðzárnyas Mázhínár Ñzép setétveres növevény...”, ném. geflügelter Tang, fr. Varec plumeux ou aîlé (Növ. LXXXIX, 8: 35). | ujjas ~ Fucus digitatus [Laminaria digitata] - “Az újjas Mázhínár az egéÑz nembe a’ legnagyobb faj...”, ném. gefingerter Tang, fr. Varec digité (Növ. XC, 8: 40). Ö: fonál~, saláta~.
mazsola [Vitis vinifera cv.] - “Legjobb édes faja a’ Ðzflfnek az a’ mellybfl a’ derék malozsa leÑz, ezt a’ Ðzflft így nevezik Tzibébe...”, lat. Uvae passae majores, ném. GroÐse Rosinen, fr. Gros Raisins (Növ. LVI, 5: 24).
medvegomba Boletus bulbosus [Suillus variegatus?] - “medve Gomba”, ném. Knollen-Pilz, fr. potiron noueux (Növ. XXXII, 3: 34/2).
melegvízi nimfa l. nimfa
menta - borsos ~ Mentha piperita - “A’ borsos Menta tsak Ángliába nf vadon...”, ném. Pffeffermünze, fr. Menthe poivrée (Növ. LXXXII, 7: 42).
méreggomba Agaricus muscarius [Amanita muscaria] - “méreg Gomba”, ném. Fliegenschwamm, fr. Champignon de mouches (Növ. XXVIII, 3: 24/6).
mérges saláta l. saláta
mérges szömörce l. szömörce
mérges vízi bürök l. bürök
mezei katáng l. katáng
mezei kömény l. kömény1
mimóza - nílusi ~ Mimosa nilotica [Acacia senegal] - “Nilusi Mimosa”, lat. Gummi arabicum, ném. arabischer Gummibaum, Nilmimose., fr. Gommier rouge (Növ. LXXXIV, 7: 50).
mimózafa Mimosa nilotica [Acacia senegal] - “A’ Mimosa fa az, a’melly termi a’ hires Arabiai fatsipát”, lat. Gummi arabicum, ném. arabischer Gummibaum, Nilmimose, fr. Gommier rouge (Növ. LXXXIV, 7: 50).
mindégnyitó rózsa l. rózsa
mindignyitó rózsa l. rózsa
mirtusz l. újbors~
mocskos kontyvirág l. kontyvirág
moh l. borosta~
mohos áfonya l. áfonya
mohos rózsa l. rózsa
mondola l. mandula
mondolafa l. mandulafa
mondolapalka Cyperus esculentus - “A’ mondola Pálka mostanában lett NémetorÑzágban nevezetessé, minekutánna tudniillik annak gyökérgumóival a’ kávé helyett élni, jónak lenni tapaÑztalták”, ném. Erdmandel, fr. Souchet Sultan au sucre (Növ. LXXXVII, 8: 13).
móringafa Gullandia [Guillandina] moringa [Moringa oleifera] - “Móringafa”, lat. Guilandia moringa, ném. BeennuÐsbaum, fr. Noyer de Ben (Növ. LXIV, 6: 7).
mustár Sinapis [Sinapis alba + Brassica nigra] - “A’ Mustár, ffképpen a’ magva a’ legjobb fÍÑzerÑzámok közé tartozik az ételre nézve”, ném. Senf, fr. Sénevé, Moutarde (Növ. XLV, 4: 27).
nádmézlevelû cukornád l. cukornád
nádmézlevelû juharfa l. juharfa
nadragulya Atropa bella-donna - “A’ Natragulya egy a’ legerfssebb és legveÑzedelmesebb mérges plánták közÍl, minthogy ennek tsereÑznyéhez hasonló bogyóit a’ tudatlanok, és a’ gyermekek könnyen megkóstolják”, lat. Bella donna, ném. Tollkirsche, Tollbeere, fr. belle Dame (Növ. XXXIII, 3: 39).
nagy bürök l. bürök
nagy csonka rózsa l. rózsa
nagy damaszkuszi rózsa l. rózsa
nagy testszínrózsa l. testszínrózsa
nagylevelû dohány l. dohány
napraforgó baltacím l. baltacím
narancs Citrus aurantium Sinensis [Citrus sinensis] - “Legjobb Narants kerÍl Portugalliából” (Növ. VIII, 1: 47/3). - édes ~ Citrus aurantium Sinensis [Citrus sinensis] - “édes Narants”, lat. Malus Sinensis, ném. Sinaapfel, fr. Pomme de Sine (Növ. VIII, 1: 47/4). | keserû ~ Citrus aurantium - “keserÍ Narants”, lat. Malus aurantia, ném. Pomeranze, fr. Orange (Növ. VIII, 1: 47/3).
narancsfa Citrus aurantium [Citrus sinensis] - “A’ Narantsfának sÍrÍbb, setét zfld és alól egy Ñzív formájú ragaÑztékkal bíró levelei és apróbb virágjai vannak, mint a’ tzitromfának” gr., lat. Malus aurantia, ném. Pomeranze, fr. Oranger (Növ. VIII, 1: 47/3).
natragulya l. nadragulya
nedvességmérõ földcsillag l. földcsillag
nelumbó Nelumbium speciosum [Nelumbo nucifera] - “A’ Nelumbó ez a’ pompás virág a’ melly Égyiptomi babnak is neveztetik egy igen nevezetes vízi növevény...”, ném. prÀchtige Nelumbo, fr. superbe Nélumbo (Növ. XCI [Téves, helyesen: XCVI], 10: 6). - pompás ~ Nelumbium speciosum [Nelumbo nucifera] - “A’ Pompás Nelumbó már Égyiptomban nem találtatik...”, ném. prÀchtige Nelumbo, fr. superbe Nélumbo (Növ. XCI [Téves, helyesen: XCVI], 10: 6).
németgyömbér Arum maculatum - “A’ motskos Kontyvirág, vagy a’ Német gyömbér Német OrÑzágnak sok vidékein tenyéÑzik”, lat. Zingiber Germanicum, ném. Deutscher Ingwer, fr. Gingembre allemand (Növ. XCIII, 9: 18).
nílusi mimóza l. mimóza
nimfa - melegvízi ~ Nymphaea lotus - “melegvizi Nimfa”, lat. Nymphaea lotus, ném. Àgyptische Seerose oder Àchte Lotuspflanze, fr. Nénuphar Lotus ou le véritable Lotus d’Egypte (Növ. XCVII, 10: 15). | egyiptomi melegvízi ~ Nymphaea lotus - “itt pedig az égyiptomi, vagy a’ valóságos melegvízi Nimfát Ñzemlélhetjük...” gr., ném. Àgyptische Seerose, Àchte Lotuspflanze, fr. Nénuphar Lotus, véritable Lotus d’Egypte (Növ. XCVII, 10: 15). | valóságos melegvízi ~ Nymphaea lotus - “itt pedig az égyiptomi, vagy a’ valóságos melegvízi Nimfát Ñzemlélhetjük...” gr., ném. Àgyptische Seerose, Àchte Lotuspflanze, fr. Nénuphar Lotus, véritable Lotus d’Egypte (Növ. XCVII, 10: 15).
nyálkahínár Conferva reticulata [Hydrodiction reticulatum] - “Az itt le rajzolt retzés Nyálkahínár legnevezetesebb faj...”, ném. Netzartiger Wasserfaden., fr. fil d’eau réticulaire ou le Conferva (Növ. LIX, 5: 31). - recés ~ Conferva reticulata [Hydrodiction reticulatum] - “retzés Nyálkahínár”, ném. Netzartiger Wasserfaden, fr. fil d’eau réticulaire ou le Conferva (Növ. LIX, 5: 31).
nyugati annónafa l. annónafa
olajfa Olea Europea [O. europea] [Olea europaea] - “Az olajfa gyümfltsét fele érttében bé is Ñzokták tsinálni sós vízbe, ’s azután külömb-külömbféle ételek kéÑzítésére fordítják”, lat. Olea, ném. Ölbaum, fr. Olivier (Növ. II, 1: 27).
olajpálma Clais guineensis [Elaeis guineensis] - “Az Olajpálmának hazája Guínea” gr., ném. Ölpalme, fr. Palmier huileux, oléagineux (Növ. XXXVIII, 4: 1).
olasz galóca l. galóca
olasz gesztenye l. gesztenye
olaszországi bárcs l. bárcs
olaszsaláta [Anthriscus cerefolium] - “Ez a’ mérges plánta [a nagy bürök] (mellyet a’ Ñzakátsok, és zöldségárosok a’ turbujával vagy olaÐz salátával a’ petrezselyemmel, és peÐzternákkal igen gyakran eltserélnek) vadon terem a’ kertekben a’ mivelt és miveletlen földeken, a’ réteken, az útak és árkok mellett” gr., lat. petroselino, ném. Gemüsweibern mit Körbel (Növ. XXVII, 3: 20/2).
óriás alma l. alma
óriási fourcroya l. fourcroya
oroszországi rebarbara l. rebarbara
ördögszar Ferula Assa faetida [assa-faetida], Ferula Assa foetida [assa-foetida] - “Az az esmeretes mézgás tsipa, a’ mellyet hathatós büdösségére nézve közönségesen ÖrdögÐzarnak neveznek, egy plántából kerÍl, melly Persiában vadon terem és büdös Azántnak neveztetik” gr., lat. merda diaboli, ném. Teufelsdreck, fr. merde de diable (Növ. LI, 5: 2).
öreg paradicsommag l. paradicsommag1
örvénygyökér Inula Helenium [Inula helenium] - “Az Örvénygyökér vagyis az Örvény sertetsék haÑznos egy plánta...”, lat. Inula communis, ném. gemeine Alant, fr. Énule campane, Aunée (Növ. CXVII, 12: 45).
örvénysertecsék Inula Helenium [Inula helenium] - “Az Örvénygyökér vagyis az Örvény sertetsék haÑznos egy plánta...” gr., lat. Inula communis, ném. gemeine Alant, fr. Énule campane, Aunée (Növ. CXVII, 12: 45).
õszibarack [Persica vulgaris] - “A’ Mondolafának ez a’ faja, melly nékünk a’ jó ízÍ {Ðzibaratzkot termi, tulajdonképpen Persiában van otthon, a’ hol ez vadon terem”, ném. gemeine Pfirsche, fr. Pêcher commune (Növ. LXXVII, 7: 13).
õszibarack-mandula Amygdalus persica [Persica vulgaris] - fÐzibaratzk Mondola, ném. gemeine Pfirsche, fr. Pêcher commune (Növ. LXXVII, 7: 13).
õszike Colchicum autumnale - “Az {Ðzike hagyma gyökerérfl fÑzÑzel halavány lila virágot hajt...”, ném. Zeitlose, fr. Colchique (Növ. XCIII, 9: 18).
pakóca l. ellyapána~
palánta l. dohány~, indik~, közönséges pamut~, pamut~, rizskása~ 
palka l. mondola~
pálma l. areka~1, 2, bor~, dél-amerikai viasz~, egyiptomi szilva~, kókusz~, legyezõlevelû ~, olaj~, pizáng~, szágó~, viasz~ 
pálmafa1 [Arecaceae, pálmafélék családja] - “A’ pálmafák tsak Ázsiának, Ámérikának és déli Európának tsak a’ melegebb tartományaiban nfnek” gr., lat. palmae, ném. Palmen, fr. palmiers (Növ. XXXIV, 3: 43).
pálmafa2 Phoenix dactilifera [Phoenix dactylifera] - “Legbfvebben terem ez a’ pálmafa Égyiptomban, Siriában, és Arábiában, ’s egy a’ legközönségesebb, és leghaÑznosabb pálmák közÍl, a’ honnan egyáltaljában tsak pálmafának nevezték” gr., lat. palma, ném. Palmbaum, fr. palmier (Növ. XXXIV, 3: 43).
pamutcsemete - borzas ~ [Gossypium hirsutum] - “Ezen az egy EÑztendeig tartó Pamutplántán kívÍl még két nemei vagynak a’ Pamut termf növevényeknek, a’ fanemÍ, és a’ borzas Pamuttsemete, amaz Napkeleti Indiában, ez pedig Amérikában terem, amaz Napkeleti Indiában, ez pedig Amérikában terem”, lat. Gossypium nempe asperum, ném. rauhe Baumwollenstaude, fr. Cotonnier épineux (Növ. VII, 1: 46). | fanemû ~ [Gossypium arboreum] - “Ezen az egy EÑztendeig tartó Pamutplántán kívÍl még két nemei vagynak a’ Pamut termf növevényeknek, a’ fanemÍ, és a’ borzas Pamuttsemete, amaz Napkeleti Indiában, ez pedig Amérikában terem, amaz Napkeleti Indiában, ez pedig Amérikában terem”, ném. baumartige Baumwollenstaude, fr. Cotonnier élévé) (Növ. VII, 1: 46).
pamutpalánta Gossypium herbaceum - “Pamutplánta”, ném. Baumwollenpflanze, fr. Cotonnier (Növ. VII, 1: 46). - közönséges ~ Gossypium herbaceum - “A’ közönséges Pamut Plánta, ... eÑztendeig tartó növevény 2 - 3 lábnyi magosságu, melly TavaÑzÑzal vettetik el a’ Ñzántóffldekbe, mint a’ TavaÑzivetés, és {ÑzÑzel learattatik”, lat. Gossypium ordinarium, ném. gewöhnliche Baumwollenstaude, fr. Cotonnier ordinaire (Növ. VII, 1: 46).
paradicsmag l. paradicsommag2
paradicsmagú amóm l. paradicsommagú amóm
paradicsommag1 - apró ~ Amomum cardamomum [Elettaria cardamomum] - “Az apró Paraditsommag, mellynek fÍÑzerÑzám gyanánt veÑzik haÑznát az ételekhez, magva valamelly kákaforma növevénynek, mellynek vastag bütykös gyökere van, és napkeleti Indiában, ffképpen Jáva Ñzigetében terem”, lat. Cardamomum, ném. Cardamom, fr. Cardamome (Növ. XI, 2: 11). | öreg ~ [Elettaria sp.] - “Öreg Paraditsommagnak neveznek, de a’ mellynek növevényje még esmeretlen” gr., ném. “die gröÑste Sorte Cardamom, die man auch Paradieskörner nennt”, fr. “grand cardamome, graines de Paradis” (Növ. XI, 2: 11).
paradicsommag2 Amomum grana Paradisi [Aframomum exscapum] - “A’ Paraditsmag az Amom ezen fajának... magva...”, lat. Grana Paradisi, ném. Paradieskörner, fr. Maniguette, Graine de Paradis (Növ. LXVII, 6: 21).
paradicsommagú amóm l. amóm
páros rózsa l. rózsa
paszternák [Pastinaca sativa] - “Ez a’ mérges plánta [a nagy bürök] (mellyet a’ Ñzakátsok, és zöldségárosok a’ turbujával vagy olaÐz salátával a’ petrezselyemmel, és peÐzternákkal igen gyakran eltserélnek) vadon terem a’ kertekben a’ mivelt és miveletlen földeken, a’ réteken, az útak és árkok mellett” gr., lat. pastinaca, ném. Pastinak, fr. petasite (Növ. XXVII, 3: 20/2).
patikai gajákfa l. gajákfa
patikai tejfû l. tejfû
penész Mucor vulgaris - “A’ PenéÐz, mellyet rendÑzerént tsak a’ rothadás jelének tartunk, ’s puÑzta Ñzemmel nézvén, tsak ragadós pornak vélünk lenni...”, lat. mucor, ném. Schimmel, fr. moisissures (Növ. XLVIII, 4: 42). - közönséges ~ Mucor mucedo - “A’ közönséges PenéÐz rendÑzerént leves és poshadó dolgokon terem”, ném. Gemeiner Schimmel, fr. Moisissure ordinaire (Növ. XLVIII, 4: 42/1-2). | zöld ~ Mucor mucedo viridis [Entomophthora muscae] - “zöld PenéÐz”, lat. Mucor viridis, ném. Grüner Schimmel, fr. Moisissure verte (Növ. XLVIII, 4: 42). Ö: golyóbis~, kucsmás~.
perui balzsamcsemete l. balzsamcsemete
peszternák l. paszternák
petrezselyem [Petroselinum crispum] - “Ez a’ mérges plánta [a nagy bürök] (mellyet a’ Ñzakátsok, és zöldségárosok a’ turbujával vagy olaÐz salátával a’ petrezselyemmel, és peÐzternákkal igen gyakran eltserélnek) vadon terem a’ kertekben a’ mivelt és miveletlen földeken, a’ réteken, az útak és árkok mellett” gr., lat. petroselino, ném. Petersilie, fr. persil (Növ. XXVII, 3: 20/2).
piciny provinciai rózsa l. rózsa
piros csutkakúp l. csutkakúp
piros galóca l. galóca
piros gyûszûvirág l. gyûszûvirág
piroshátúgomba Agaricus integer [Russula emetica] - “piroshátú Gomba”, lat. (Agaricus integer) ruber, ném. giftiger rother TÀubling, fr. Taeubling rouge vénéneux (Növ. XXVIII, 3: 24/1).
pisztác l. pisztácia
pisztácfa l. pisztáciafa
pisztácia Pistacia vera - “A’ PiÐztátznak, melly hozzánk ffképpen OlaÑzorÑzágból kerÍl, mind a’ Patikában haÑznát veÑzik, mint valami erfsítf és tágító Ñzernek, mind a’ Szakátsoknál és a’ FÍÑzerÑzámsüteményeseknél, a’ kiknél külömbkülömbféle ételek és sütemények kéÑzítésére fordíttatik” gr., lat. pistacia, ném. Pistacie, fr. pistaches (Növ. XVIII, 2: 42). Ö: terpentinfa-~.
pisztáciafa1 Pistacia vera - “A’ PiÐztátzfa Arábiában, Persiában, Spanyol és FrantziaorÑzágban terem, 25 ’s 30 lábnyira felnf, erfs fa, ’s tsaknem ollyan forma setétzöld levelei vannak mint nálunk a’ diófának” (Növ. XVIII, 2: 42). | jóféle ~ Pistacia vera - “jóféle PiÐztátzfa”, lat. Pistacia, ném. Pistacien-Baum, fr. Pistachier (Növ. XVIII, 2: 42).
pisztáciafa2 Pistacia lentiscus - “A’ PiÐztátzfa, valamint a’ babér, Ñzüntelen zöldellf fa...”, lat. Lentiscus, ném. Mastixbaum, fr. Lentisque (Növ. XLIX, 4: 44).
pityóka Solanum tuberosum - “A’ krumpli, kolompér, burgonya, (pityóka) legdrágább és leghaÑznosabb ajándék mind azok között, mellyeket Európai Ámérikából és annak feltalálásából még eddig nyert”, ném. Kartoffel, Tartuffel, Erdbirn, Grundbirn (Növ. XXX [Téves, helyesen: XL], 4: 6).
pizáng Musa paradisiaca - “A’ Pízáng ez a’ pompás növevény inkább káka mint fa...”, lat. Pisang, ném. Pisang, fr. Pisang (Növ. LII, 5: 7).
pizángpálma Musa paradisiaca - “Pízáng Pálma”, lat. Pisang, ném. Pisang, fr. Pisang (Növ. LII, 5: 7).
pohánka Polygonum fagopyrum [Fagopyrum esculentum] - “Pohánka”, ném. Heidekorn, Buchwaizen, fr. Sarrasin, bled noir (Növ. XXXV, 3: 45/2).
pompás nelumbó l. nelumbó
pompásvirágú kaktusz l. kaktusz
pongrác cseresznye l. cseresznye
pontusi ragyabura l. ragyabura
pöszméte Ribes grossularia - “A’ PöÐzméte alatsony és tövisel rakodott bokron vadon nf...”, ném. Stachelbeerstrauch, fr. Gradelier ou Groseillier vert (Növ. CI, 10: 28).
provinciai rózsa (piciny) l. rózsa
pünkösdi rózsa l. rózsa
püspöksüveggomba Helvella mitra [H. crispa] - “Püspöksüveg Gomba”, lat. Phallus esculentus, ném. Bischofsmütze, fr. Mitre (Növ. XXXII, 3: 34/6).
rabarbara l. rebarbara
ragyabura - pontusi ~ Rhododendron ponticum - “A’ Pontusi Ragyabura Ñzép egy növevény...”, ném. Pontischer Alpbalsam, fr. rosage du Ponte (Növ. CXVI, 12: 36).
ragyás tárnics l. tárnics
rambusztán Nephelium echinatum [N. lappaceum] - “A’ RámbuÐztán (Nephelium echinatum) a’ Jáva, Szumátra, és a’ Molukki Ñzigeteken terem...”, ném. rambustan- oder haarige Frucht, fr. Rambustan (Növ. CIX, 11: 42).
rambusztánfa Nephelium echinatum [N. lappaceum] - “Rámbusztán fa”, ném. Rambustan-baum, fr. rambustan (Növ. CIX, 11: 42).
rebarbara - jóféle ~ Rheum palmatum - “A’ jóféle Rabarbara, mellynek különös orvosi ereje közönségesen esmeretes, Ázsiai plánta...”, lat. Rhabarbarum genuinum, ném. ächte Rhabarber, fr. vraie rhubarbe (Növ. XXIV [Téves, helyesen: XIV], 2: 23). | indiai ~ [Rheum rhabarbarum] - “Utánna való ennek az, mellyet Khínából a’ tengeren Ñzállítnak ide ’s Indiai rabarbarának neveznek” gr., lat. rhabarbarum indicum orientale, ném. ostindische Rhabarber, fr. rhubarbe des Indes orientales (Növ. XXIV [Téves, helyesen: XIV], 2: 23). | oroszországi ~ [Rheum rhaponticum] - “Legjobb az úgy nevezett OroÑzorÑzági Rabarbara, mellyet t. i. a’ Bukari kereskedfk Szibériába Kiaktába a’ Khínai Ñzélekhez Ñzállítanak...”, lat. “quod russicum apellant”, ném. “die sogenannte russische”, fr. “qu’on appelle russe” (Növ. XXIV [Téves, helyesen: XIV], 2: 23).
recés nyálkahínár l. nyálkahínár
rezeda Reseda luteola “A’ Rezedának ez a’ faja egéÑz Európában vadon terem mellynek a’ festésre, mivel világos jóféle sárga festék kéÑzÍl belfle a’ festfk nagy haÑznát veÑzik, a’ honnan FrantziaorÑzágban, Angliában és Hollandiában termeÑztik is” gr., ném. Wau, fr. herbe à jaunir (Növ. XXV, 3: 10). - sárga ~ Reseda luteola - “sárga Rezeda”, ném. Wau, fr. herbe à jaunir (Növ. XXV, 3: 10).
ribiszke - veres ~ Ribes rubrum - “A’ veres RibiÐzke esmeretes gyümflts...”, ném. Johannisbeerstrauch, fr. Groseiller (Növ. CI, 10: 28).
ribiszkeszõlõ - veres ~ Ribes rubrum - “A’ veres RibiÐzke Ðzflf jó kesernyés ízÍ...”, ném. Johannisbeerstrauch, fr. Groseiller (Növ. CI, 10: 28).
rizskása Oryza sativa - “A’ rizskása kétféle t.i. hegyi és réti, amazt a’ melly Ñzáraz magas helyeken terem sokkal felylyebb betsÍlik, mint a’ réti rizskását, minthogy annak fejérebb, ’s jobb ízÍ magva van, keményebb, és tovább is eláll...”, lat. Oryza, ném. Reis, fr. Ris (Növ. XXXV, 3: 45/3).
rizskásapalánta Oryza sativa - “Rizskása plánta”, lat. Oryza, ném. Reis, fr. Ris (Növ. XXXV, 3: 45/3).
rozs Secale cereale - “Minden élet nemei között legmagasabbra nf a’ rozs, úgyhogy 4, 5 lábnyira is fel nf a’ Ñzára, ’s legbfvebben is termeÑztetik, ennek liÑztjébfl süttetik a’ rendÑzerént való savanyúkás és igen tápláló házi kenyér a’ honnan legÑzükségesebb eledele ez az embereknek Európában”, ném. Roggen, Korn, fr. Seigle (Növ. XXVI, 3: 15/2).
rózsa - csigavér teljes ~ Rosa holoserica [holosericea] purpurea [R. gallica cv.] - “tsigavér tellyes Rózsa”, ném. gefüllte Purpurrose, fr. Rose pourpre double, Rose de Provins (Rózsák II, 7: 20). | csíkos ~ Rosa versicolor [R. gallica cv. Variegata] - “Tsikos Rózsa”, ném. gestreifte Bandrose, fr. Rose rayée (Rózsák XII, 9: 30). | dizsoni damas~ Rosa Damascena [damascena] Dijonensis [R. damascena cv.] - “Dizsoni Damasrózsa”, lat. Rosula Divionensis, ném. Dijon-Röschen, fr. petite Rose de Dijon (Rózsák XIV, 9: 50). | egyes sárga ~ Rosa lutea simplex [R. foetida] - “egyes Sárga Rózsa”, ném. einfache gelbe Rose, fr. Rose jaune à fleurs simples (Rózsák V, 8: 19). | fehér ~ Rosa unica [R. centifolia cv. Unique Blanche] - “A’ fejér rózsának ez a’ faja még NémetorÑzágban ritka virág...” (Rózsák I, 7: 15). | fénylõ ~ Rosa lucida [R. virginiana + R. carolina] - “Levelei fénylf zfldek, mintha lakirozva volnának ezért neveztetik fénylf rózsának is...” gr., ném. Glanz-Rose, fr. Rose reluisante (Rózsák XVIII, 10: 40). | francia ~ Rosa turbinata - “Ezt a’ rózsát frantziarózsának is nevezik” gr., ném. französische Rose, fr. Rose française, (Rózsák III, 7: 30). | fullánkos ~ Rosa spinosissima flore flavo [R. spinosissima cv. Flava] - “...fája temérdek tüskékkel rakodott ezért nevezik fúlánkos rózsának” gr., ném. dornenreiche Rose, fr. rosier-epineux (Rózsák XVII, 10: 35). | fullánkos halovány ~ Rosa spinosissima flore flavo [R. spinosissima cv. Flava] - “fúlánkos halavány Rózsa”, ném. blaÑsgelbe Schottische Rose, fr. Rose jaunâtre écossaise (Rózsák XVII, 10: 35). | függõ ~ Rosa pendulina inermis [Rosa pendulina var. inermis] - “A’ függf Rózsa nevét azon különös tulajdonságáról vette, hogy virágjai levelei, gyümöltsei, hoÑzÑzú vékony Ñzárakon lefelé hajólva függenek”, ném. Hangerose, fr. Rosier à fruits pendans (Rózsák X, 9: 15). | hónapos ~ Rosa Damascena [damascena] communis [Rosa damascena var. semperflorens] - “Ezt a’ rózsát hónapos Rózsának is nevezik nem azért mintha minden hóldnapba nyilna, hanem azért mivel külömbféle honapokban, sft még télen is nyilik” gr., ném. gemeine Monathsrose, fr. Rosier de Damas (Rózsák XII, 9: 30).| hónapos fehér ~ Rosa Damascena flore albo [Rosa damascena cv. Quatre Saisons Blanche Mousseux] - “hónapos fejér Rózsa”, ném. weiÐse Monaths-Rose, fr. Rose blanche de Damas (Rózsák XV, 10: 10). | közönséges hónapos ~  Rosa Damascena [damascena] communis [Rosa damascena var. semperflorens] - “közönséges hónapos Rózsa”, lat. Rosa Damascena communis, ném. gemeine Monathsrose, fr. Rosier de Damas (Rózsák XII, 9: 30). | májusi ~ Rosa majalis [R. majalis cv. Foecundissima] - “Májusban legelfÑzör virágzik, ezért nevezik Májusi Rózsának is” gr., ném. May-Rose, fr. rose de Canelle (Rózsák XI, 9: 25). | mindignyitó ~ Rosa semper florens [Rosa bifera var. semperflorens] - “EgéÑz eÑztendfn által nyít, télen ugyan nem olly gazdagon mint nyáron, ezen tulajdonságára nézve neveztetik Mindégnyitó Rózsanák” gr., lat. Rosae semper florentes, alia obscuriori, alia pallidiori colore, ném. dunkle und blasse immerblühende Rose, fr. Rose toujours fleurissante foncée et pâle (Rózsák VI, 8: 24). | mohos ~ Rosa muscosa major [R. centifolia cv. Muscosa] - “mohos Rózsa”, ném. groÐse Moosrose, fr. Rosier moussu (Rózsák VIII, 8: 50). | nagy csonka ~ Rosa truncata major [R. centifolia cv.] - “nagy tsonka Rózsa”, lat. Rosa truncata, ném. groÐse Zwerg-Rose, fr. grande Rose tronquée (Rózsák XVIII, 10: 40). | nagy damaszkuszi ~ Rosa Damascena [damascena] grandiflora [R. damascena cv.] - “nagy Damaskusi Rózsa”, lat. Rosa decumana Damascena colore obscuriori, ném. groÐse dunkle Damascener-Rose, fr. grande Rose de Damas (Rózsák XIII, 9: 45). | páros ~ Rosa gemella [R. damascena cv. Versicolor] - “És ezen különös tulajdonságáért neveztetett páros rózsának is” gr., lat. Rose gemella, ném. Zwillingsrose, fr. Rose jumelle (Rózsák IX, 9: 5). | piciny provinciai ~ Rosa Provincialis [provincialis] minima [R. centifolia cv. Parvifolia] - “pitzin Provintziai Rózsa”, lat. Rosa parvula Provincialis, ném. kleine Provencer-Rose, fr. petite Rose de Provence (Rózsák XIV, 9: 50). | pünkösdi ~ [Nem azonos a ma ilyen néven ismert Pünkösdirózsa = Paeonia nemzetség fajaival.] Rosa majalis [R. majalis cv. Foecundissima] - “A’ Pünkösti Rózsát a’ Németek fahéj rózsának is nevezik...” gr., ném. May-Rose, fr. rose de Canelle (Rózsák X, 9: 15). | százlevelû ~ Rosa centifolia - “A’ ÐzázlevelÍ rózsának három fajtája esmeretes nálunk, a’ piros, a’ fejér, és az aranyÐzínÍ” gr. (Rózsák I, 7: 15), lat. Centifolia ex rubro albicans, ném. fleischfarbene Centifolie, fr. Rose-perle (Rózsák VIII, 8: 50). | százlevelû fehér ~ Rosa unica [R. centifolia cv. Unique Blanche] - “ÐzázlevelÍ fejér Rózsa”, lat. Centifolia alba, ném. weiÐse Centifolie, fr. Rose à cent feuilles blanche (Rózsák I, 7: 15). | százlevelû kis ~ Rosa centifolia minor [R. centifolia cv. Petite de Hollande] - “ÐzázlevelÍ Kisrózsa”, ném. kleine Centifolia, fr. La petite Rose à cent feuilles (Rózsák III, 7: 30). | százlevelû piros ~ [Rosa centifolia cv. Major] - “ÐzázlevelÍ piros Rózsa”, lat. Centifolia rubra, ném. rothe Centifolie, fr. Rose à cent feuilles rouge (Rózsák I, 7: 15). | százlevelû sárga ~ Rosa sulphurea [R. hemisphaerica cv. Flore Pleno] - “Ðzáz levelÍ sárga Rózsa”, lat. Centifolia flava, ném. gelbe Centifolie, fr. Rose à cent feuilles jaune (Rózsák II, 7: 20). | százrétû ~ Rosa millefolia rubra [R. gallica cv. Conditorum] - “SzázrétÍ Rózsa”, ném. rothe Millefolie, fr. Rosier à mille feuilles (Rózsák X, 9: 15). | tündöklõ ~ Rosa lucida [R. virginiana + R. carolina] - “tündöklf Rózsa”, ném. Glanz-Rose, fr. Rose reluisante (Rózsák XVIII, 10: 40). | York és Lankaster ~ Rosa gemella [R. damascena cv. Versicolor] - “Ángliában a’ honnan Ñzármoztak el, York és Lankaster Rózsának nevezik...” gr., (Rózsák IX, 9: 5). Ö: bársony~, bazsa~, békavirág~, bokréta~, cukor~, csimaz~, ecet~, fahéj~, láng~, szûz~, testszín~, törpe~.
sáfrány Crocus Autumnalis [C. autumnalis] [Crocus sativus] - “Liliom forma virágában az anyaÑzál háromágú, pirossárga és erfs Ñzagú tsútsa a’ mellyet Ñzorgalmatosan megÑzednek megÑzárogatnak és sáfrány név alatt mint esmeretes portékát árulnak”, ném. Safran, fr. safran (Növ. XXIII, 3: 5). - jóféle ~ Crocus autumnalis - “A’ jóféle Sáfrány hagyma gyökerÍ növevény, melly mind napkeleten mind déli Európában vadon terem a’ hegyeken”, lat. Crocus genuinus, ném. Àchte Safran, fr. Safran (Növ. XXIII, 3: 5). | kerti ~ Carthamus tinctorius - “Voltaképpen külömbözik ettfl a’ nálunk igen esméretes kerti sáfrány (carthamus tinctorius) a’ melly nem hagyma gyökerÍ plánta, hanem tövises mint a’ bogátskóró”, ném. unÀchte Safran oder Saflor, fr. safran bâtard ou le cartame (Növ. XXIII, 3: 5). | kerti vad~ - “kerti vad Sáfrány”, lat. Carthamus tinctorum, ném. Saflor, fr. Cartame, Safran (Növ. XLI, 4: 12/2). | vad ~ Carthamus tinctorius - “A’ vad Sáfrány egy nyári plánta, melly tulajdonképpen Égyiptomból kerÍlt, de MagyarorÑzágban is bfven termeÑztetik” (Növ. XLI, 4: 12/2).
saláta l. olasz~
saláta - mérges ~ Lactuca virosa - “mérges Saláta”, ném. Gift-Lattich, fr. Laitue vénéneuse (Növ. XCV, 9: 38).
salátamázhínár Fucus lactuca [Dilsea carnosa ?] - “Saláta Mázhínár”, ném. SalatblÀttriger Tang, fr. Varec palmé (Növ. LXXXIX, 8: 35).
sárga rezeda l. rezeda
sárga rózsa (egyes, százlevelû) l. rózsa
sárga vargánya l. vargánya
sárgagyömbér-kurkuma Curcuma longa - “A’ festf vagy sárgagyömbér Kurkuma egy sásnemÍ plántának a’ bütykös gyökere, melly tsak nem ollyan mint a’ gyömbér, veres virágú és napkeleti Indiában terem”, lat. Curcuma, ném. Curcuma, Gilbwurzel, fr. curcuma (Növ. XVII, 2: 40).
sárkányfa1 - vérmézgás ~ Dracaena draco - “vérmézgás Sárkányfa”, ném. Drachenblutbaum, fr. Sang-de-dragon (Növ. XXIV, 3: 8).
sárkányfa2 Calamus rotang - “A’ sárkányfa venyekéivel ’s ágaival nagy kereskedést Íznek Európába”, lat. Rotang, ném. Rotang, Drachenblutbaum, fr. Rotin Rotang (Növ. LXVIII, 6: 26).
sárkányvérfa Calamus rotang - “A’ Sárkányvérfa tsemete nemÍ plánta...”, lat. Rotang, ném. Rotang, Drachenblutbaum, fr. Rotin Rotang (Növ. LXVIII, 6: 26).
sartoly - festõ ~ Serratula tinctoria - “A’ festf Sartoly sárgát festf plánta, melly NémetorÑzágban a’ réteken terem, ’s Juliusba és AuguÑztusba veresen nyílik”, ném. FÀrber-Scharte, fr. Sarette (Növ. XLI, 4: 12/1).
sebesítõfû Ranunculus sceleratus - “A’ Torzsika (Istárj, vízi méreg, lator koldús, sebesítf fÍ) mérges plánta, melly vízárkok ’s más nedves helyek körÍl mintegy két lábnyira nf fel”, ném. böser HahnenfuÐs, GifthahnenfuÐs, Wassereppig, fr. Renoncule des marais, ou le Pied-pou (Növ. LXXVI, 7: 7).
sebestyénfa Cordia sebestana [sebestena] [Cordia myxa] - “A’ Sebestyénfa napkeleti és napnyúgoti indiában terem...”, ném. Sebestenbaum, fr. Sebestier (Növ. LXVI, 6: 17).
sertecsék l. örvény~
sima édesgyökér l. édesgyökér
sisakfû Aconitum [Aconitum napellus] - “A’ SisakfÍ egy a’ belsforÑzági legmérgesebb növevények közÍl”, ném. Sturmhut, fr. Aconit, Tue-loup (Növ. XLIV, 4: 24).
somfa Cornus mascula [C. mas] - “A’ somfa Ñzabad állapotjában, ’s magára hagyatva 8 ’s 9 lábbnyira, a’ kertekben pedig a’ gondos nevelés mellett 20 ’s több lábnyi magasságra is megnevekedik...”, ném. Cornelkirschbaum, fr. Cornouiller (Növ. CIII, 10: 37).
süveggomba Phallus esculentus [Morchella conica] - “süveg vagy Ðzömöltsök Gomba”, ném. Spitzmorchel, fr. Morille (Növ. XXXII, 3: 34/5).
szágópálma Cycas circinalis - “A’ Szagó pálma, ha egéÑzen megnf, Ñzáraz kemény gyümöltsöt terem, mellyben kettfs bél van..., ’s a’ fának nagy leveleivel az oda való lakosok a’ házaikat Ñzokták béfedni”, lat. Cycas, ném. Sago-Palme, fr. Palmier à sagou (Növ. XXXIV, 3: 43).
szalikornia Salicornia herbaea [Salicornia herbacea] - “A’ Szalikorniának ez a’ fája körülbelfl egy lábnyi magasra nf, leveletlen, melly a’ tenger partjain ’s a’ sós források körÍl tsaknem egéÑz Európában bfven terem” gr. (Növ. XX, 2: 46). - leveletlen ~ Salicornia herbaea [Salicornia herbacea] - “leveletlen Szalikornia”, lat. Salsola, ném. Salzkraut, Kali, fr. Salicote, Kali (Növ. XX, 2: 46).
szappanfû - tajtékzó ~ Saponaria officinalis - “Tajtékzó SzappanfÍ”, ném. gemeines Seifenkraut, fr. Saponnaire officinale (Növ. CXVII, 12: 45).
szárnyas mázhínár l. mázhínár
szarvasgomba Lycoperdon tuber [Tuber aestivum] - “Ðzarvas Gomba”, ném. Trüffel, fr. Truffe (Növ. XXXII, 3: 34/8).
szasszafrász Laurus sassafras [Sassafras albidum] - “Tulajdonképpenvaló hazája a’ SzaÐzafráÐznak éjÑzaki Ámérika...” gr., lat. Sassafras., ném. Sassafras., fr. Sassafras (Növ. LVIII, 5: 29).
szasszafrászbabér Laurus sassafras [Sassafras albidum] - “SzaÐzafráÐz Babér”, lat. Sassafras, ném. Sassafras, fr. Sassafras (Növ. LVIII, 5: 29).
szasszaparilla Smilax sassaparille [sassaparilla] [S. utilis] - “A’ SzaÐzÐzaparilla gyenge indás tsemete...”, ném. SaÐsaparille, fr. Salsepareille [Sassepareille] (Növ. LXXXV, 8: 3).
százlevelû fehér rózsa l. rózsa
százlevelû fejér rózsa l. rózsa
százlevelû kis rózsa l. rózsa
százlevelû piros rózsa l. rózsa
százlevelû rózsa l. rózsa
százlevelû sárga rózsa l. rózsa
százrétû rózsa l. rózsa
szeder - kék ~ Rubus fructicosus - “A’ Kék Ðzederj, melly az elébbeni plántával egy NemÍ növevény, bfven terem nálunk az erdfk kfrÍl ’s köves partokon és hegyoldalakon a’ hol kevés fa van”, ném. hoher Brombeerstrauch, fr. grande Ronce (Növ. LXXVIII, 7: 18). Ö: málna~.
szekfû Caryophyllus aromatica [Syzygium aromaticum] - “A’ SzekfÍnek hazája is hasonlóképpen a’ Molukki Ñzigetekben van, melly egy magas piramisforma kar vastagságnyi fának virágbimbója” gr., ném. Gewürznelke, fr. clou de girofle (Növ. X, 2: 2).
szekfûfa Caryophyllus aromatica [Syzygium aromaticum] - “A’ ÐzekfÍfának minden réÑze fÍÑzerÑzámos, levele, gyümöltse, héjja, és sft még a’ gyökere is” gr., ném. Nelkenbaum, fr. Giroflier (Növ. X, 2: 2). | fûszerszámos ~ Caryophyllus aromatica [Syzygium aromaticum] - “FÍÐzerÐzámos ÐzekfÍfa”, lat. Caryophyllum, ném. GewürznÀglein- oder Nelkenbaum, fr. Giroflier ou le clou de girofle (Növ. X, 2: 2). | vad~ Caryophylli [Caryophyllus] silvestris [Eugenia obtusifolia] - “Van Vad ÐzekfÍfa is, melly a’ fÍÑzerÑzámoshoz igen hasonlít, de a’ mellynek egyáltaljában semmi fÍÑzerÑzám ereje vagy íze nints”, ném. wilden Nelkenbaum, fr. giroflier sauvage (Növ. X, 2: 2).
szekfûgomba Agaricus cinnamomeus [Marasmius oreades] - “ÐzekfÍ Gomba”, ném. NÀgelschwamm, fr. Clou (Növ. XXXI, 3: 33/6).
szelíd gesztenyefa l. gesztenyefa
szemérmes érzõke l. érzõke
szenna Cassia senna - “A’ Szennát már most OlaÑzorÑzágban ’s FrantziaorÑzágnak déli réÑzeiben is termeÑztik...” gr., ném. Senne, fr. Séné (Növ. LXXX, 7: 32).
szennakvasszia Cassia senna - “A’ Szenna levelet, a’ melly mint hashajtó orvosi Ñzer mindenütt esmeretes és haÑználtatik, a’ Szenna kvaÐzÐzia [helyesen: kaÐzÐzia] plántája termi, a’ melly megnf 3-4 lábnyi magasságra...”, lat. Cassia senna, ném. SennesblÀttercassie, fr. Séné (Növ. LXXX, 7: 32). [Elképzelhető, hogy a pillangósvirágúak családjába tartozó Cassia nemzetség és a vele semmiféle rokonságban nem levő (a citrom- és narancsfélékhez közel álló) Quassia nemzetség csaknem azonos kiejtésű neve okozhatta azt a félrértést, hogy Márton mindkét nemzetségnevet egyaránt kvassziának írta. Az utóbbi valóban (ma is) kvasszia, míg az előbbi helyesen kasszia, v nélkül.]
szentjánoskenyér Ceratonia siliqua - “A’ Szent János Kenyere jóízÍ édes belére nézve igen kellemes étel...”, ném. Johannisbrodbaum, fr. Caroubier (Növ. LXXXI, 7: 37).
szépszínû mahagónifa l. mahagónifa
szépszínû mahónifa l. mahagónifa
szerecsendiófa Myristica Moschata [M. moschata] [M. fragrans] - “A’ Szeretsendiófa minden Molukki Ñzigeteken találtatik, ffképpen Bandán, ’s ollyan nagyra nf, mint nálunk a’ legnagyobb körtvélyfa”, lat. Nux muscata, ném. Muscatenbaum, fr. Muscadier (Növ. X, 2: 2).
szilfa - közönséges ~ Ulmus campestris - “Közönséges Szilfa”, lat. Ulmus vulgaris, ném. gemeine Ulme, fr. Orme commun (Növ. C, 10: 27).
szilvafa - közönséges ~ Prunus domestica - “közönséges Szilvafa”, ném. gemeine Zwetsche, fr. Prune commune (Növ. XCIX, 10: 24).
szilvapálma - egyiptomi ~ Phoenix dactilifera [Phoenix dactylifera] - “Égyiptomi Ðzilvapálma”, lat. Palma dactylifera, ném. Dattel-Palme, fr. Palmier dattier (Növ. XXXIV, 3: 43).
szironták l. torzsika~
Szokkotrina-aloé Alo( Soccotorina [A. soccotorina] [A. sucotrina] - “Szokkotrina Aloe”, ném. Aloe von Soccotora, fr. Alo$s Succotrin (Növ. CXIV, 12: 21).
szõlõ - apró ~ [Vitis vinifera cv.] - “A’ Kórintusi Ðzflf, melly az ApróÐzflft termi, hasonlóképpen édes Ðzflf fajta...” gr., lat. Uvae passae minores, sive Corinthiae, ném. Kleine Rosine, fr. Petits Raisins (Növ. LVI, 5: 24). | korintoszi ~ [Vitis vinifera cv.] - “A’ Kórintusi Ðzflf, melly az ApróÐzflft termi, hasonlóképpen édes Ðzflf fajta, ...” lat. Uvae passae minores, sive Corinthiae, ném. Corinthen, Corinthentraube, fr. Raisins de Corinthe, petits raisins dits de Corinthe (Növ. LVI, 5: 24). | veneciai ~ [Vitis vinifera cv.] - “Venetziai Ðzflfnek ez a’ Ñzép különösség azért neveztetik, mivel egy Német ritkaság Ñzeretf ennek plántáját egy Venetziai környéken lévf kertbfl kapta” gr., ném. Venetianische Traube, bunte Wein, fr. Raisin de Venise, vigne bicolore (Gyümfltsök II, 9: 46). | veneciai kétszínû ~ [Vitis vinifera cv.] - “Venetziai kétÐzínÍ Ðzflf”, ném. Venetianische Traube, bunte Wein, fr. Raisin de Venise, vigne bicolore (Gyümfltsök II, 9: 46).  Ö: csipke~, eb~, eb~ zolna, ribiszke~, veres eb~, veres ribiszke~.
szömölcsökgomba Phallus esculentus [Morchella conica] - “Ðzömöltsök Gomba”, ném. Spitzmorchel, fr. Morille (Növ. XXXII, 3: 34/5).
szömörce [Rhus] - firnácos ~ Rhus vernix - “A’ firnátzos Szömörtze Japánban és éjÑzaki Ámérikában terem, ’s mintegy 15-20 lábnyira nf fel”, ném. FirniÐssumach, fr. Arbre du vernis (Növ. LXXIII, 6: 47). | mérges ~ Rhus toxicodendron - “A’ mérges Szömörtze fás tsemete, melly 4-5 lábnyira nf”, ném. Giftsumach, fr. Toxicodendron, ou l’herbe à la puce (Növ. LXXIII, 6: 47).
sztórakszfa Liquidambra [Liquidambar] styrax [Styrax officinalis] - “A’ StórákÐzfa ffképpen napnyúgoti Indiában és MekÑzikóban terem...”, lat. Styrax, ném. Storaxbaum, fr. Storax (Növ. XLIX, 4: 44). - jóillatú ~ Liquidambra [Liquidambar] styrax [Styrax officinalis] - “jóillatú StórákÐzfa”, lat. Styrax, ném. Storaxbaum, fr. Storax (Növ. XLIX, 4: 44).
szulák l. jalappa~
szûzrózsa Rosa truncata virginalis [R. alba cv. La Virginale] - “SzÍz Rózsa”, ném. Jungfern-Rose, fr. Rose des Demoiselles (Rózsák VII, 8: 45).
tajtékzó szappanfû l. szappanfû
tamarinda Tamarindus indica - “A’ Tamarinda nagyotska fa, melly napkeleti napnyúgoti Indiában, és Afrikában, sft még déli FrantziaorÑzágban is terem. ... Legjobbnak tartják a’ Napkeleti Indiait”, lat. tamarindus, ném. Tamarinde, fr. tamarinier (Növ. XVIII, 2: 42). - indiai ~ Tamarindus indica - “Indiai Tamarinda, lat. Tamarindus, ném. Tamarinde, fr. Tamarinier (Növ. XVIII, 2: 42).
taplógomba Boletus igniarius [Phellinus igniarius] - “A’ Tapló Gomba Német OrÑzágon a’ kereskedésnek egy ágát téÑzi...”, ném. Feuerschwamm, fr. Bolet-amadou ou l’Amadouier (Növ. XCII, 9: 14).
tarjag Lichen islandicus [Cetraria islandica. Külföldi neveivel ellentétben - Moos, Mousse - nem moha, hanem zuzmó.] - “Ez a’ tarjag hegyes Ñzáraz helyeken terem, ’s meÑzÑzire Ñzélyel terjed”, lat. muscus, ném. Moos, fr. mousse (Növ. XX, 2: 46). Ö: tüdõ~, izlandi tüdõ~.
tárkony Artemisia dracunculus - “A’ Tárkony hasonlóképpen kellemetes belsforÑzági fÍÑzerÑzám...”, lat. Dracunculus, ném. Dragun, fr. Estragon (Növ. XLV, 4: 27).
tárkonyüröm Artemisia dracunculus - “Tárkony Üröm”, lat. Dracunculus, ném. Dragun, fr. Estragon (Növ. XLV, 4: 27).
tárnics - ragyás ~ Gentiana Pannonica [G. pannonica] - “ragyás Tarnits”, ném. österreichischer Enzian, fr. Gentiane autrichienne (Növ. CIV, 10: 47).
tejfû Euphorbia officinalis [Euphorbia officinarum] - “A’ TéjfÍ többnyire mind mérges plánta...”, ném. Apotheker-Euphorbie, fr. Euphorbier officinal (Növ. LXV, 6: 12). - patikai ~ Euphorbia officinalis [Euphorbia officinarum] - “patikai TéjfÍ”, ném. Apotheker-Euphorbie, fr. Euphorbier officinal (Növ. LXV, 6: 12).
tengeri Zea mays - “A’ kukoritza mellyet tengerinek, törökbúzának és málénak is neveznek, napnyúgoti Indiából került Európába, és mind ott, mind pedig Európának melegebb réÑzeiben igen bfven termeÑztetik” gr., lat. triticum turcicum, frumentum indicum, ném. türkischer Waizen, indianisches Korn, fr. bled de Turquie, bled d’Inde (Növ. XXXVII, 3: 50).
tengeribarack Prunus armeniaca [Armeniaca vulgaris] - “A’ tengeri Baratzk a’ Ñzilvával és a’ tsereÑznyével egy nemÍ gyümölts...”, ném. Aprikose, fr. Abricot (Növ. LXXVII, 7: 13).
természeti kámfor l. kámfor
terpenténfa l. terpentinfa
terpenténfa pisztác l. terpentinfa-pisztácia
terpentinfa Pistacia terebinthus - “A’ tulajdonképpen úgy nevezett Terpenténfa, melly itt le van rajzolva, ’s a’ valóságos Tziprusi Terpenténfája Khínában, napkeleti Indiában, Afrikában, és ffképpen Khio és Tziprus Ñzigeteiben terem, úgy Ñzinte OlaÑz és SpanyolorÑzágban is” (Növ. XII, 2: 16). - valóságos ciprusi ~ [Pistacia lentiscus] - “A’ tulajdonképpen úgy nevezett Terpenténfa, melly itt le van rajzolva, ’s a’ valóságos Tziprusi Terpenténfája Khínában, napkeleti Indiában, Afrikában, és ffképpen Khio és Tziprus Ñzigeteiben terem, úgy Ñzinte OlaÑz és SpanyolorÑzágban is” gr., lat. terebinthina cypria veraque, ném. Àchte cyprische Terpentin, fr. véritable Thérébinthe (Növ. XII, 2: 16).
terpentinfa-pisztácia Pistacia terebinthus - “Terpenténfa PiÐztátz”, lat. Terebinthus, ném. Terpentinbaum, fr. Térébinthe (Növ. XII, 2: 16).
testszín bokrétarózsa l. bokrétarózsa
testszínrózsa Rosa regina rubicans [R. centifolia] - “A’ testÐzín rózsa, a’ fejér rózsának legÐzebb hasonfaja”, lat. Rosa ex rubro albicans, ném. fleischfarbene Perlrose, fr. Rose à cent feuilles couleur de chair (Rózsák VIII, 8: 50). - nagy ~ Rosa truncata carnea major [R. alba cv. Celeste] - “nagy testÑzín Rózsa”, ném. groÐse fleischfarbne Rose, fr. Rose belle-fille (Rózsák XVI, 10: 25).
tinógomba Boletus bovinus [Suillus bovinus] - “tinó Gomba”, ném. kastanienbrauner Pilz, fr. Potiron brun (Növ. XXXII, 3: 34/1).
torma l. kalán~
torzsika Ranunculus sceleratus - “A’ Torzsika (Istárj, vízi méreg, lator koldús, sebesítf fÍ) mérges plánta, melly vízárkok ’s más nedves helyek körÍl mintegy két lábnyira nf fel”, ném. böser HahnenfuÐs, GifthahnenfuÐs, Wassereppig, fr. Renoncule des marais, ou le Pied-pou (Növ. LXXVI, 7: 7).
torzsikaszironták Ranunculus sceleratus - “Torzsika Szironták”, ném. böser HahnenfuÐs, fr. Renoncule des marais, ou le Pied-pou (Növ. LXXVI, 7: 7).
tök l. vízi~, kék vízi~
tõkegomba Boletus ramosissimus [Kuehneromyces mutabilis?] - “A’ tfke gomba elágodzott, alól fejéres, fellyÍl barnás ’s föld Ñzínre tsíkolt síma, a’ közepe felé béesett”, ném. Eichhase, fr. Potiron rameux (Növ. XXXII, 3: 34/3).
tölgyfa [Quercus] - “Ez a’ faja a’ Tölgyfának Ñzüntelen zfld levelÍ mellyek kissebbek, és nintsenek is a’ Ñzélei ollyan igen kitsipkézve, ’s apróbb sárga makkokat is terem mint nálunk a’ közönséges Tölgyfa” gr. (Növ. XII, 2: 16). - dugókérgû ~ [ma: para~] Quercus suber - “DugókérgÍ Tölgyfa”, lat. Suber, ném. Korkbaum, fr. Liege (Növ. XII, 2: 16). | kacsos ~ [ma: kocsányos ~] [Quercus pedunculata, Q. robur] - “A’ tölgynek 30 fajai között a’ katsostölgyfa a’ legesmeretesebb ’s egyÑzersmind leghaÑznosabb...”, ném. Stieleiche, fr. Chêne commun à longs pédoncules (Növ. XCVIII, 10: 18). | közönséges ~ [ma: kocsánytalan ~] [Quercus petraea] - “Ez a’ faja a’ Tölgyfának Ñzüntelen zfld levelÍ mellyek kissebbek, és nintsenek is a’ Ñzélei ollyan igen kitsipkézve, ’s apróbb sárga makkokat is terem mint nálunk a’ közönséges Tölgyfa” (Növ. XII, 2: 16).
tönköj l. tönköly
tönköly Triticum spelta - “A’ tönköj ... a’ búza faja, és legÑzebb ’s legjobb liÑzt leÑz belfle” (Növ. XXVI, 3: 15/1), “A’ tönköly a’ buzának a’ faja, ’s kétségkivÍl a’ legjobb élet neme, a’ mellynek Ñzemei legnagyobbak, legnehezebbek, és legjobb ’s legfejérebb liÑzt leÑz belflök” (Növ. XXXV, 3: 45)., lat. spelta, ném. Spelz, Dinkel, Vesen, fr. épeautre (Növ. XXVI, 3: 15/1).
törökbúza Zea mays - “A’ kukoritza mellyet tengerinek, törökbúzának és málénak is neveznek, napnyúgoti Indiából került Európába, és mind ott, mind pedig Európának melegebb réÑzeiben igen bfven termeÑztetik” gr., lat. triticum turcicum, frumentum indicum, ném. türkischer Waizen, indianisches Korn, fr. bled de Turquie, bled d’Inde (Növ. XXXVII, 3: 50).
törperózsa [Rosa centifolia cv. Parvifolia] - “... most a’ legkissebb és legÑzebb rózsa fajokat esmértetjük meg, mellyeket amazoknak ellenbetéve törperózsáknak nevezhetnénk” gr., lat. rosa nana, ném. Zwergröschen, fr. Rose naine (Rózsák XIV, 9: 50).
tövises bárcs l. bárcs
tulipánfa Liriodendron tulipifera - “A’ Tulipánfa éjÑzaki Ámérikai jókora nagyságú és vastagfa”, lat. Tulipifera, ném. Tulpenbaum, fr. Tulipier (Növ. LIII, 5: 14).
turbuja [Anthriscus cerefolium] — “Ez a’ mérges plánta [a nagy bürök] (mellyet a’ Ñzakátsok, és zöldségárosok a’ turbujával vagy olaÐz salátával a’ petrezselyemmel, és peÐzternákkal igen gyakran eltserélnek) vadon terem a’ kertekben a’ mivelt és miveletlen földeken, a’ réteken, az útak és árkok mellett”, ném. Köchen (Növ. XXVII, 3: 20/2).
tüdõtarjag Lichen islandicus [Cetraria islandica] - “A’ tüdftarjagnak mélyre béhasogatott regulátlan formájú levelei vannak, mellyek felyÍl zöld, alól pedig kék, Ñzürke, és barnaÑzínÍek, ’s fogazott ÑzélÍek” gr. (Növ. XX, 2: 46). | izlandi ~ Lichen islandicus [Cetraria islandica] - “Izlandi tüdftarjag”, ném. IslÀndisches Lungenmoos, fr. Mousse poulmonaire d’Islande (Növ. XX, 2: 46).
tündöklõ rózsa l. rózsa
tüskés kapri l. kapri
uborka l. kolokinta~
ugorka l. uborka
újbors Mirtus [Myrtus] pimenta [Pimenta dioica] - “Ez az Újbors a’ Mirtus egy fajának a’ bogyóiból leÑz, melly napnyúgoti Indiában nevezetesen Jamajkában terem...”, lat. Piper jamaicense, ném. Jamaischer Pfeffer, fr. Piment (Növ. LVIII, 5: 29).
újborsmirtusz Mirtus [Myrtus] pimenta [Pimenta dioica] - “újbors Mirtus”, lat. Piper jamaicense, ném. Jamaischer Pfeffer, fr. Piment (Növ. LVIII, 5: 29).
ujjas mázhínár l. mázhínár
üröm l. tárkony~
üszög Uredo [Ustilago] - “A’ Gabonák nemeiben az üÐzög, a’ melly az aratást gyakorta megsoványítja, nyavalyája a’ gabonatermf plántáknak...”, lat. Uredo, ném. Brand, fr. blés (Elegyes Tárgyak. CXXVI, 12: 38). Ö: búza-~.
vad kapricsemete l. kapricsemete
vad sáfrány l. sáfrány
vad szekfûfa l. szekfûfa
vadalmafa Pirus malus [Malus silvestris] - “vad Almafa”, lat. Malus agrestis, ném. wilder Apfel, fr. Pomme sauvage (Növ. CII, 10: 32).
vadkörtefa Pirus communis - “A’ vad körtvélyfa Európának többnyire minden mérséklett levegfjÍ tartományaiban találtatik...”, lat. Pirus agrestis, ném. wilde Birn, fr. Poire sauvage (Növ. CII, 10: 32).
vadkörtvélyfa l. vadkörtefa
vajfa [Butyrospermum parkii] - “A’ Vajfa belsf Afrikában terem...”, lat. Arbor butyrifera, ném. Butterbaum, fr. Schih ou l’arbre à beurre (Növ. LXIV, 6: 7).
valóságos ciprusi terpentinfa l. terpentinfa
valóságos melegvízi nimfa l. nimfa
vanília Epidendrum vanilla [Vanilla planifolia] - “A’ Vanilia katsos plánta”, lat. Vanilla, ném. Vanille, fr. Vanille (Növ. XXV [Téves, helyesen: XV], 2: 25). - jóillatú ~ Epidendrum vanilla [Vanilla planifolia] - “jóillatú Vanilia”, lat. Vanilla, ném. Vanille, fr. Vanille (Növ. XXV [Téves, helyesen: XV], 2: 25).
varancsogos citrom l. citrom
vargánya - sárga ~ Agaricus cantharellus [Cantharellus cibarius] - “sárga Vargánya”, ném. gelber Pfifferling, fr. potiron jaune (Növ. XXXI, 3: 33/8).
vasbogyó Strychnos nux-vomica - “A’ FarkasmaÐzlag, vagy Vasbogyó egy napkeleti Indiai fának magva, és esmeretes méreg minden vakot kölykezf állatoknak, mellyel p. o. a’ kutyákat és matskákat meg lehet ölni”, lat. Nux vomica, ném. KrÀhen-Augen, fr. les noix vomiques (Növ. XVI, 2: 36). [Itt kép- és növénycsere történt (nyilván még az eredeti kiadásban). A Növ. XVI, 2: 36/2 oldalon található kép és szöveg egyértelműen a ginzeng (Panax ginseng) megfelelője, mint ahogy a latin, német és francia név is az. A kígyófa (Strychnos colubrina) teljesen más növény; helyes névvel és képpel a Növ. LXVI, 6: 17/1 oldalon látható.]
veneciai kétszínû szõlõ l. szõlõ
veneciai szõlõ l. szõlõ
veres bikkfa l. bükkfa
veres ebszõlõ l. ebszõlõ
veres ribiszke l. ribiszke
veres ribiszkeszõlõ l. ribiszkeszõlõ
veresfenyõ Pinus larix [Abies alba] - “A’ veresfenyf ffképpen Tirolisban, MagyarorÑzágban, KorÑzikában és felsf OlaÑzorÑzágban terem a’ legmagasabb bértzeken...”, ném. Lerchenbaum, fr. Larix, Méléze (Növ. LX, 5: 34).
veresfenyõfa Pinus larix [Larix europaea] - “veres Fenyffa”, ném. Lerchenbaum, fr. Larix, Méléze (Növ. LX, 5: 34).
veresfenyõgomba Boletus Laricis [Heterobasidion annosum?] - “A Veres fenyf gomba Karinthiának a’ hajdani Piemontnak és Déli Frantzia OrÑzágnak fenyveseiben terem”, ném. Lerchenschwamm, fr. Bolet du Mél$se (Növ. XCII, 9: 14).
vérmézgás sárkányfa l. sárkányfa1
viaszpálma - dél-amerikai ~ Ceroxylon andicola [C. alpinum] - “Déli Amérikai Viaszpálma”, ném. Wachspalme aus Süd-Amerika, fr. Palmier à cire américain (Növ. CXV, 12: 31).
virág l. béka~rózsa, gyûszû~, konty~, piros gyûszû~ 
virágos kõrisfa l. kõrisfa
virágos kõrösfa l. virágos kõrisfa
virginiai dohány l. dohány
vízi bürök (mérges) l. bürök
víziméreg Ranunculus sceleratus - “A’ Torzsika (Istárj, vízi méreg, lator koldús, sebesítf fÍ) mérges plánta, melly vízárkok ’s más nedves helyek körÍl mintegy két lábnyira nf fel”, ném. böser HahnenfuÐs, GifthahnenfuÐs, Wassereppig, fr. Renoncule des marais, ou le Pied-pou (Növ. LXXVI, 7: 7).
vízitök - kék ~ Nymphaea caerulea - “A’ Ñzép kék Vízitök, melly igen hasonlít a’ pompás Nelumbóhoz Égyiptomban a’ Nilusban és Afrikának déli Ñzélein terem...”, ném. blaue Seerose, fr. Nénufar bleu (Növ. XCII. [Téves, helyesen: XCIV], 9: 23).
York és Lankaster rózsa l. rózsa
zab Avena sativa - “A’ zab a’ közönséges élet nemei között legtsekélyebb betsÍ, ’s rendÑzerént tsak lovak ’s más házi állatok eledelére fordíttatik...”, lat. Avena, ném. Hafer, fr. Avoine (Növ. XXVI, 3: 15/4).
záté l. festõfû1
zitvor Amomum zedoaria [Curcuma zedoaria] - “A’ Tzitvor fÍÑzeres plánta...”, lat. Zedoaria, ném. Zittwer, fr. Zedoaire (Növ. LXVII, 6: 21).
zitvóramóm Amomum zedoaria [Curcuma zedoaria] - “tzitvór Amóm”, lat. Zedoaria, ném. Zittwer, fr. Zedoaire (Növ. LXVII, 6: 21).
zolna [Solanum] - “Egyébaránt a’ zolna, mellynek több fajai vannak orvos Plánta, mellynek az orvosok jó haÑznát veÑzik”, ném. Nachtschatten, fr. morelle (Növ. XXXIII, 3: 39). - ebszõlõ ~ Solanum hortense [Solanum nigrum] - “ebÐzflf Zolna”, ném. Nachtschatten, fr. Morelle (Növ. XXXIII, 3: 39).
zöld borostamoh l. borostamoh
zöld penész l. penész
zöldhátú galóca l. galóca

Latin név szerinti mutató
A latin név szerinti mutatóba felvettük a Természethistóriai képeskönyvben előforduló latin neveket. Szögletes zárójelben [ ] a javított, valamint a jelenleg érvényes neveket is megadjuk. A régies használatú nagy kezdőbetűs fajneveket itt kisbetűsen tüntetjük fel.

Abies alba l. Pinus picea
Acacia senegal l. Mimosa nilotica
[Acanthus] bárcs
Acanthus mollis olaszországi bárcs
Acanthus spinosa [A. spinosus] tövises bárcs
Acanthus spinosus l. A. spinosa
Acer sacharinum, A. saccharinum nádmézlevelű cukornád
Achras mammosa [Manilkara zapota] csecses akrász
Aconitum [A. napellus] sisakfű
Aconitum napellus l. Aconitum
Aethusa cynapium l. Cicuta minor
Aframomum exscapum l. Amomum grana paradisi
Agaricus campester l. A. campestris
Agaricus campestris [A. campester] csiperkegomba
Agaricus cantharellus [Cantharellus cibarius] sárga vargánya
Agaricus cinnamomeus [Marasmius oreades] szekfűgomba
Agaricus deliciosus [Lactarius deliciosus] olasz galóca
Agaricus fimetarius [Coprinus comatus] bagolygomba, ganéjgomba
Agaricus integer [Russula aeruginea] zöldhátú galóca
Agaricus integer [Russula emetica] piros galóca, piroshátúgomba
Agaricus integer [Russula grisea?] kékes galóca, kékhátúgomba
Agaricus lactifluus [altus] [Lactarius volemus] halovány kenyérgomba
Agaricus lactifluus [kenyér] galóca
Agaricus lactifluus [Lactarius volemus] kenyérgomba
Agaricus lactifluus [minor] [Lactarius volemus] barna kenyérgomba
Agaricus mammosus [Laccaria laccata] apró galóca
Agaricus muscarius [Amanita muscaria] légyölőgomba, méreggomba
Agaricus piperatus [Russula foetens] keserű galambica
Agaricus torminosus [Lactarius torminosus] barna galóca
Agave americ [A. americana] amerikai agavé
Agave americana l. Agave americ
Alo( barbadensis l. Aloe perfoliata
Alo( succotrina l. A. soccotorina
Alo( soccotorina [A. succotrina] aloé, Szokkotrina-aloé
Aloe perfoliata [Alo( barbadensis] aloé, közönséges aloé
Alpinia galanga galanga-havasika
Amanita l. Agaricus lactifluus
Amanita muscaria l. Agaricus muscarius
Amomum cardamomum [Elettaria cardamomum] apró paradicsommag
Amomum grana paradisi [Aframomum ex-scapum] paradicsommag, paradicsommagú amóm
Amomum zedoaria [Curcuma zedoaria] citvor, citvóramóm
Amomum zingiber [Zingiber officinale] gyömbércsemete
Amygdalus communis közönséges mandulafa, mandula, mandulafa
Amygdalus communis [convar. amara] keserű mandula
Amygdalus communis [convar. sativa] édes mandula
Amygdalus persica [Persica vulgaris] őszibarack, őszibarack-mandula
Amyris emirifera [elemifera] [Canarium luzonicum] elemíri csipafa
Anacardium occidentale akazsufa1
Ananas comosus l. Bromelia ananas
Anemone pulsatilla [Pulsatilla grandis] leánykökörcsin
Anethum foeniculum [Foeniculum vulgare] jóféle kömény, kömény2
Anethum graveolens kapor
Annona muricata nyugati annónafa
[Anthriscus cerefolium] olaszsaláta, turbuja
Areca catechu arekapálma1, közönséges arekafa
Arecaceae [A., pálmafélék családja] pálmafa1
Areca oleracea [Roystonea o.] arekapálma2
Armeniaca vulgaris l. Prunus armeniaca
Artemisia dracunculus tárkony, tárkonyüröm
Artocarpus incisa kenyérfa
Arum maculatum mocskos kontyvirág, németgyömbér
Arundo sacchari [Saccharum officinarum] cukornád, nádmézlevelű cukornád
Astraeus hygrometricus l. Geastrum hygrometricum
Astragalus angustifolius l. A. tragacantha
Astragalus tragacantha [A. angustifolius] bakszarvasztragály, bakszarvfű
Atropa bella-donna nadragulya
Avena sativa zab
Bixa orellana festőmagú biksza
Boletus bovinus [Suillus bovinus] tinógomba
Boletus bulbosus [Suillus variegatus?] medvegomba
Boletus igniarius [Phellinus igniarius] taplógomba
Boletus laricis [Heterobasidion annosum?] veresfenyőgomba
Boletus ramosissimus [Kuehneromyces mutabilis?] tőkegomba
Boletus versicolor [Volvariella?] fáigomba
Borassus flabellifer borpálma, legyezőlevelű borpálma
Brassica nigra l. Sinapis
Bromelia ananas [Ananas comosus] ananász, fehér ananász
Bubon galbanum [Ferula galbaniflua] gálbán, gálbánbubon
[Butyrospermum parkii] vajfa
Cactus grandiflorus [Selenicereus g.] pompásvirágú kaktusz
Cactus mammillaris [Mammillaria mammillaris] borzas kaktusz
Cactus melocactus [Melocactus intortus] dinnyeforma kaktusz
Caesalpinia brasiliensis brazíliai berzsenyfa, [C. echinata] fernambukfa
Caesalpinia echinata l. C. brasiliensis
Calamus rotang sárkányfa, sárkányvérfa
Cambogia gutta [Garcinia hanburyi] gummigutti, gummigutti kámbógfa
Camellia sinensis l. Thea bohea
Canarium luzonicum l. Amyris emirifera [elemifera]
Canella alba fehér fahéj
Cannabis sativa kender
Cantharellus cibarius l. Agaricus cantharellus
Capparis spinosa kapri, kapricsemete, tüskés kapri
[Capparis spinosa var. inermis] vad kapricsemete
Carica papaya dinnyefa
Carpinus betulus l. Fagus silvatica
Carthamus tinctorius kerti sáfrány, kerti vadsáfrány, vadsáfrány
Carum carvi kömény1, mezei kömény
Caryophylli [Caryophyllus] silvestris [Eugenia obtusifolia] vadszekfűfa
Caryophyllus aromatica [Syzygium aromaticum] fűszerszámos szekfűfa, szekfű, szekfűfa
Cassia senna szenna, szennakvasszia
Castanea sativa l. Fagus castanea
Cedrus libani l. Pinus cedrus
Ceratonia siliqua szentjánoskenyér
Ceroxylon alpinum l. C. andicola
Ceroxylon andicola [C. alpinum] dél-amerikai viaszpálma
Cetraria islandica l. Lichen islandicus
Chorda filum l. Fucus filum
Cichorea [Cichorium] intybus katáng, mezei katáng
Cichorium l. Cichorea
Cicuta minor [Aethusa cynapium] apró bürök
Cicuta virosa mérges vízi bürök
Cinchona officinalis kínafa
[Cinnamomum aromaticum] borneói kámfor
Cinnamomum camphora l. Laurus camphora
Cinnamomum verum l. Laurus cassia
Citrus citrom
Citrus aurantium keserű narancs, [C. sinensis] narancsfa
Citrus aurantium sinensis [C. sinensis] édes narancs, narancs
Citrus limon l. C. medica
Citrus medica [C. limon] citromfa, közönséges citrom, varancsogos citrom
Citrus sinensis l. C. aurantium, C. aurantium sinensis
Clais guineensis [Elaeis guineensis] olajpálma
Clavaria fastigata [Ramaria flava] kecskegomba
Cochlearia officinalis kalántorma
Cocos nucifera kókuszpálma
Coffea arabica arábiai kávé, kávéfa, levántai kávé
Colchicum autumnale őszike
Colocynthis [Citrullus colocynthis] kolokinta, kolokintauborka
Conferva reticulata [Hydrodiction reticulatum] nyálkahínár, recés nyálkahínár
Conium maculatum nagy bürök
Convolvulus batatas [Ipomoea b.] batatász, batatásznövény
Convolvulus jalappa [Exogonium purga] jalappa, jalappaszulák
Copaifera officinalis kopava balzsamfa
Coprinus comatus l. Agaricus fimetarius
Cordia myxa l. C. sebestana [sebestena]
Cordia sebestana [sebestena] [C. myxa] aloéfa, sebestyénfa
Cordia sebestena l. C. sebestana
Coriandrum sativum fűszeres koriánder, koriánder
Cornus mas l. C. mascula
Cornus mascula [C. mas] somfa
Crocus autumnalis [C. sativus] jóféle sáfrány, sáfrány
Crocus sativus l. C. autumnalis
Croton cascarilla [C. eluteria] kaszkarilla krotonfa
Croton eluteria l. C. cascarilla
Curcuma longa festőgyömbér-kurkuma, sárgagyömbér-kurkuma
Curcuma zedoaria l. Amomum z.
Cycas circinalis szágópálma
Cyperus esculentus ciprusfű, mondolapalka
Daphne mezereum farkasboroszlán, farkashárs
Datura stramonium csodafa, csodafamaszlag
Desmodium gyrans l. Hedysarum g.
Digitalis purpurea gyűszűvirág
Dilsea carnosa l. Fucus lactuca
Dionaea muscipula l. Dionea m.
Dionea muscipula [Dionaea m.] légyfogó dionéa
Dracaena draco vérmézgás sárkányfa
Elaeis guineensis l. Clais guineensis
Elettaria cardamomum l. Amomum cardamomum
[Elettaria sp.] öreg paradicsommag
Entomophthora muscae l. Mucor mucedo viridis
Epidendrum vanilla [Vanilla planifolia] jóillatú vanília, vanília
Eugenia obtusifolia l. Caryophylli [Caryophyllus] silvestris
Eupatorium aya-pana [E. triplinerve] ellyapána, ellyapánapakóca
Eupatorium triplinerve l. E. aya-pana
Euphorbia officinalis [E. officinarum] patikai tejfű, tejfű
Euphorbia officinarum l. E. officinalis
Exogonium purga l. Convolvulus jalappa
Fagopyrum esculentum l. Polygonum fagopyrum
Fagus castanea [Castanea sativa] gesztenye, olasz gesztenye, szelíd gesztenyefa
Fagus silvatica közönséges bükkfa, veres bükkfa
Fagus silvatica [Carpinus betulus] fehér bükkfa
Ferolia guianensis atlaszfa
Ferula assa-faetida, Ferula assa-foetida büdös aszánt, ördögszar
Ferula assa foetida l. Ferula assa faetida
Ferula galbaniflua l. Bubon galbanum
Ficus carica füge
Foeniculum vulgare l. Anethum foeniculum
Fourcroya [Furcraea] gigantea óriási fourcroya
Fraxinus ornus manna, virágos kőrisfa
Fucus alatus [Membranoptera alata] szárnyas mázhínár
Fucus digitatus [Laminaria digitata] ujjas mázhínár
Fucus filum [Chorda filum] fonálmázhínár
Fucus lactuca [Dilsea carnosa ?] salátamázhínár
Furcraea l. Fourcroya
Garcinia hanburyi l. Cambogia gutta
Garcinia mangostana mangófa, mangosztán, mangosztánfa
Geastrum coronatum [G. quadrifidum] koronás földcsillag
Geastrum hygrometricum [Astraeus hygrometricus] nedvességmérő földcsillag
Geastrum quadrifidum l. G. coronatum
Geastrum rufescens barnarőt földcsillag
Genista tinctoria festő jeneszter
Gentiana pannonica ragyás tárnics
Glycirrhiza [Glycyrrhiza] glabra édesgyökér, sima édesgyökér
Glycyrrhiza l. Glycirrhiza
[Gossypium arboreum] fanemű pamutcsemete
Gossypium herbaceum közönséges pamutpalánta, pamutpalánta
[Gossypium hirsutum] borzas pamutcsemete
Guajacum officinale franciafa, gajákfa, patikai gajákfa
Guillandina moringa l. Gullandia m.
Gullandia [Guillandina] moringa [Moringa oleifera] móringafa
Gymnosporangium clavariaeforme l. Mucor sphaerocephalus
Haematoxylon campechianum l. Haimatoxylon c.
Haimatoxylon campechianum [Haematoxylon c.] kámpesfa, kámpesi kék berzsenyfa, kék berzseny
Hedysarum gyrans [Desmodium g.] baltacím, napraforgó baltacím
Helleborus niger fekete hunyor
Helvella crispa l. H. mitra
Helvella mitra [H. crispa] püspöksüveggomba
Heterobasidion annosum l. Boletus laricis
Hevea brasiliensis l. H. guyanensis
Hevea guyanensis [H. brasiliensis] gujáni hebea
Hordeum distichon árpa
Humulus lupulus komló, közönséges komló
Hydrangea hortensis [H. macrophylla] kerti hidránya
Hydrangea macrophylla l. H. hortensis
Hydrodiction reticulatum l. Conferva reticulata
Hyoscyamus niger bolondító, bolondító csalmatok
Illicium anisatum [I. verum] ilyics, ilyicsánizs
Illicium verum l. I. anisatum
Indigofera anil [I. suffruticosa] indigó, indik indig, indikpalánta
Indigofera suffruticosa l. I. anil
[Indigofera tinctoria] indik
Inula helenium örvénygyökér, örvénysertecsék
Ipomoea batatas l. Convolvulus b.
Isatis tinctoria festőfű1, festőfű záté
Jatropha manihot [Manihot esculenta] kenyérgyökerű manióka
Kuehneromyces mutabilis l. Boletus ramosissimus
Laccaria laccata l. Agaricus mammosus
Laccaria torminosus l. Agaricus t.
Lactarius deliciosus l. Agaricus d.
Lactarius volemus l. Agaricus lactifluus, A. lactifluus [altus], A. lactifluus [minor] 
Lactuca virosa mérges saláta
Laminaria digitata l. Fucus digitatus
Larix europaea l. Pinus larix
Laurus camphora [Cinnamomum c.] kámforfa, kámforfababér, természeti kámfor
Laurus cassia [Cinnamomum verum] kassziababér
Laurus cinnamomum [Cinnamomum verum] fahéjfa
Laurus sassafras [Sassafras albidum] szassza-frász, szasszafrászbabér
Lichen islandicus [Cetraria islandica] izlandi tüdőtarjag, tarjag, tüdőtarjag
Linum usitatissimum len
Liquidambar styrax l. Liquidambra s.
Liquidambra [Liquidambar] styrax [Styrax officinalis] jóillatú sztórakszfa, sztórakszfa
Liriodendron tulipifera tulipánfa
Lycoperdon tuber [Tuber aestivum] szarvasgomba
Malum gigas [Malus domestica cv.] óriás alma
Malus silvestris l. Pirus malus
Mammillaria mammillaris l. Cactus m.
Manihot esculenta l. Jatropha manihot
Manilkara zapota l. Achras mammosa
Marasmius oreades l. Agaricus cinnamomeus
Melocactus intortus l. Cactus melocactus
Membranoptera alata l. Fucus alatus
Mentha piperita borsos menta
Mespilus germanica lasponyafa
Mimosa nilotica [Acacia senegal] mimózafa, nílusi mimóza
Mimosa pudica szemérmes érzőke
Mirtus [Myrtus] pimenta [Pimenta dioica] újbors, újborsmirtusz
Morchella conica l. Phallus esculentus
Moringa oleifera l. Gullandia [Guillandina] moringa
Mucor mucedo közönséges penész
Mucor mucedo viridis [Entomophthora muscae] zöld penész
Mucor pilobolus [Pilobolus crystallinus] kucsmáspenész
Mucor sphaerocephalus [Gymnosporangium clavariaeforme] golyóbispenész
Mucor vulgaris penész
Musa paradisiaca pizáng, pizángpálma
Myristica fragrans l. M. moschata
Myristica moschata [M. fragrans] szerecsendiófa
Myroxilum peruiferum [Myroxylum balsamum var. pereirae] perui balzsamcsemete
Myroxylum balsamum var. pereirae l. Myroxilum peruiferum
Myrtus l. Mirtus
Myrtus pimenta l. Mirtus p.
Nelumbium speciosum [Nelumbo nucifera] egyiptomibab, nelumbó, pompás nelumbó
Nelumbo nucifera l. Nelumbium speciosum
Nephelium echinatum [N. lappaceum] rambusztán, rambusztánfa
Nephelium lappaceum l. N. echinatum
[Nicotiana] dohány
Nicotiana rustica nagylevelű dohány
Nicotiana tabacum dohánypalánta, virginiai dohány, Tabacum turcicum [Nicotiana tabacum] basadohány
Nigella sativa kandilla, kerti kandilla
Nymphaea caerulea kék vízitök
Nymphaea lotus egyiptomi melegvízi nimfa, melegvízi nimfa, valóságos melegvízi nimfa
Olea europaea l. O. europea
Olea europea [O. europaea] olajfa
Oryza sativa rizskása, rizskásapalánta
[Paeonia] l. pünkösdi rózsa
[Panax ginseng] l. Strychnos colubrina
Panicum miliaceum köles, közönséges köles
Papaver somniferum álomhozó mák
[Pastinaca sativa] paszternák
Persica vulgaris l. Amygdalus persica
[Petroselinum crispum] petrezselyem
Phaeophyceae l. Rhodophyceae
Phallus esculentus [Morchella conica] kucsmagomba, süveggomba, szömölcsökgomba
Phascum cuspidatum borostamoh, zöld borostamoh
Phellinus igniarius l. Boletus i.
Phoenix dactilifera [Ph. dactylifera] egyiptomi szilvapálma, pálmafa2
Phoenix dactylifera l. Ph. dactilifera
Picea abies l. Pinus a.
Pilobolus crystallinus l. Mucor pilobolus
Pimenta dioica l. Mirtus [Myrtus] pimenta
Pimpinella anisum ánizs
Pinus cembra cirbelfenyő
Pinus abies [Picea abies] lucfenyőfa
Pinus cedrus [Cedrus libani] cédrus, libanusi cédrus
Pinus larix [Larix europaea] veresfenyő, veresfenyőfa
Pinus picea [Abies alba] jegenyefenyő, jegenyefenyőfa
Pinus pinea mandulafenyő
Pinus silvestris erdeifenyőfa
Piper bors
Piper nigrum fehér bors, fekete bors, fekete borscsemete
Pirus communis vadkörtefa
Pirus malus [Malus silvestris] vadalmafa
[Pistacia] pisztáciafa2
Pistacia lentiscus másztiksz-pisztáciafa
[Pistacia lentiscus] valóságos ciprusi terpentinfa
Pistacia terebinthus terpentinfa, terpentinfa-pisztácia
Pistacia vera jóféle pisztáciafa, pisztácia, pisztáciafa
Polygonum fagopyrum [Fagopyrum esculentum] haricska, pohánka
Prunus armeniaca [Armeniaca vulgaris] tengeribarack
[Prunus armeniaca, Armeniaca vulgaris] kajszibarack
[Prunus avium + P. a. cv.] cseresznye, koránérő pongrác cseresznye, közönséges cseresznye, közönséges cseresznyefa, pongrác cseresznye
Prunus domestica közönséges szilvafa
Prunus laurocerasus babércseresznye
Psidium guayava l. P. piriferum
Psidium piriferum [P. guayava] gájafa, körtetermő gájafa
Pulsatilla grandis l. Anemone pulsatilla
Punica granatum gránátalmafa
Quassia amara keserű kvasszia
[Quercus] tölgyfa
[Quercus pedunculata, Q. robur] kacsos tölgyfa
[Quercus petraea] közönséges tölgyfa
Quercus robur l. Q. pedunculata
Quercus suber dugókérgű tölgyfa
Ramaria flava l. Clavaria fastigata
Ranunculus sceleratus istárj, latorkoldus, sebesítőfű, torzsika, torzsikaszironták, víziméreg
Reseda luteola rezeda, sárga rezeda
Rheum palmatum jóféle rebarbara
[Rheum rhabarbarum] indiai rebarbara
[Rheum rhaponticum] oroszországi rebarbara
Rhizophora mangle csodálatos mányafa, mányafa
Rhododendron ponticum pontusi ragyabura
[Rhodophyceae + Phaeophyceae] mázhínár
Rhus toxicodendron mérges szömörce
Rhus vernix firnácos szömörce
Ribes grossularia csipkeszőlő, pöszméte
Ribes rubrum veres ribiszke, veres ribiszkeszőlő
Rosa alba cv. Celeste l. R. truncata carnea major
Rosa alba cv. La Virginale l. R. truncata virginalis
Rosa bifera var. semperflorens l. R. semper-florens
Rosa carolina l. R. lucida
Rosa centifolia százlevelű rózsa
Rosa centifolia cv. l. R. regina rubicans, R. truncata major
[Rosa centifolia cv. Major] százlevelű piros rózsa, százlevelű rózsa
Rosa centifolia cv. Muscosa l. R. muscosa major
[Rosa centifolia cv. Parvifolia] békavirágrózsa 
Rosa centifolia cv. Parvifolia l. R. provincialis minima
Rosa centifolia cv. Petite de Hollande l. R. centifolia minor
Rosa centifolia cv. Unique Blanche l. R. unica
Rosa centifolia minor [R. centifolia cv. Petite de Hollande] százlevelű kis rózsa
Rosa damascena l. R. damascena basilica, R. umbellata, flore carneo
Rosa damascena basilica [R. damascena] damaszkuszi bazsarózsa
Rosa damascena communis [R. damascena var. semperflorens] hónapos rózsa, közönséges hónapos rózsa
Rosa damascena cv. l. R. damascena dijonensis, R. damascena grandiflora
Rosa damascena cv. Quatre Saisons Blanche Mousseux l. R. damascena flore albo
Rosa damascena cv. Versicolor l. R. gemella
Rosa damascena dijonensis [R. damascena cv.] dizsoni damasrózsa
Rosa damascena flore albo [R. damascena cv. Quatre Saisons Blanche Mousseux] hónapos fehér rózsa
Rosa damascena grandiflora [R. damascena cv.] nagy damaszkuszi rózsa
Rosa damascena var. semperflorens l. R. damascena communis
Rosa foetida l. R. lutea simplex
Rosa foetida cv. Bicolor l. R. punicea
Rosa gallica l. Rosa holoserica purpurea flore semipleno
Rosa gallica [R. gallica cv. Officinalis] cukorrózsa, közönséges cukorrózsa
Rosa gallica cv. l. R. holoserica purpurea
Rosa gallica cv. Conditorum l. R. millefolia rubra
Rosa gallica cv. Officinalis l. R. gallica
Rosa gallica cv. Variegata l. R. versicolor
Rosa gallica cv. Violacea l. R. holoserica purpurea
Rosa gemella [R. damascena cv. Versicolor] páros rózsa, York és Lankaster rózsa
Rosa hemisphaerica cv. Flore Pleno l. R. sulphurea
Rosa holoserica [holosericea] purpurea [R. gallica cv.] csigavér teljes rózsa
Rosa holoserica [holosericea] purpurea [R. gallica cv. Violacea] bársonyrózsa, csigavér teljes rózsa
Rosa holoserica [holosericea] purpurea flore semipleno [R. gallica] félig teljes bársonyrózsa
Rosa lucida [R. virginiana + R. carolina] fénylő rózsa, tündöklő rózsa
Rosa lutea simplex [R. foetida] egyes sárga rózsa
Rosa majalis [R. majalis cv. Foecundissima] fahéjrózsa, májusi rózsa, pünkösdi rózsa
Rosa majalis cv. Foecundissima l. R. majalis
Rosa millefolia rubra [R. gallica cv. Conditorum] százrétű rózsa
Rosa muscosa major [R. centifolia cv. Muscosa] mohos rózsa
Rosa pendulina inermis [R. p. var. inermis] függő rózsa
Rosa pendulina var. inermis l. R. p. inermis
Rosa provincialis minima [R. centifolia cv. Parvifolia] piciny provinciai rózsa, törperózsa
Rosa punicea [R. foetida cv. Bicolor] csimazrózsa, lángrózsa
Rosa regina rubicans [R. centifolia cv.] testszínrózsa
Rosa semperflorens [Rosa bifera var. semperflorens] mindignyitó rózsa
Rosa spinosissima cv. Flava l. R. s. flore flavo
Rosa spinosissima flore flavo [R. s. cv. Flava] fullánkos halovány rózsa, fullánkos rózsa
Rosa sulphurea [R. hemisphaerica cv. Flore Pleno] százlevelű sárga rózsa
Rosa truncata carnea major [R. alba cv. Celeste] nagy testszínrózsa
Rosa truncata major [R. centifolia cv.] nagy csonka rózsa
Rosa truncata virginalis [R. alba cv. La Virginale] szűzrózsa
Rosa turbinata ecetrózsa, franciarózsa
Rosa umbellata, flore carneo [R. damascena] testszín bokrétarózsa
Rosa unica [R. centifolia cv. Unique Blanche] fehér rózsa, százlevelű fehér rózsa
Rosa versicolor [R. gallica cv. Variegata] csíkos rózsa
Rosa virginiana l. R. lucida
Roystonea oleracea l. Areca o.
[Rubia] krapp
Rubia tinctorum festőfű2, festő krapp
Rubus fructicosus kék szeder
Rubus idaeus málna, málnaszeder
Rudbeckia purpurea piros csutkakúp
Russula aeruginea l. Agaricus integer
Russula emetica l. Agaricus integer
Russula foetens l. Agaricus piperatus
Russula grisea l. Agaricus integer
Saccharum officinarum l. Arundo sacchari
Salicornia herbacea l. S. herbaea
Salicornia herbaea [S. herbacea] leveletlen szalikornia, szalikornia
Saponaria officinalis tajtékzó szappanfű
Sassafras albidum l. Laurus sassafras
Secale cereale gabona, rozs
Selenicereus grandiflorus l. Cactus g.
Serratula tinctoria festő sartoly
Sinapis [S. alba + Brassica nigra] mustár
Smilax sassaparilla l. S. sassaparille
Smilax sassaparille [sassaparilla] [S. utilis] szasszaparilla
Smilax utilis l. S. sassaparille
[Solanum] zolna
Solanum dulcamara iszalag, keserédes, keserédes csucsor, veres ebszőlő
Solanum hortense [S. nigrum] ebszőlő zolna
Solanum nigrum l. S. hortense
Solanum tuberosum burgonya, kolompér, krumpli, pityóka
[Sorghum bicolor] cirok
Stapelia hirsuta dögfű
Strychnos colubrina kígyófa
Strychnos colubrina [Panax ginseng] erőgyökér, erőgyökérisztrák
Strychnos nux-vomica farkasmaszlag, farkasmaszlagisztrák, vasbogyó
Styrax benzoin bencefa
Styrax officinalis l. Liquidambra styrax
Suillus bovinus l. Boletus b.
Suillus variegatus l. Boletus bulbosus
Swietenia mahagoni l. Switenia mahagony
Switenia mahagony [Swietenia mahagoni] akazsufa2, mahagónifa, szépszínű mahagónifa
Syzygium aromaticum l. Caryophyllus aromatica
Tabacum turcicum l. Nicotiana tabacum
Tamarindus indica indiai tamarinda, tamarinda
Thea bohea [Camellia sinensis] herbatécsemete
Theobroma cacao kakaófa
Tilia cordata l. T. europaea
Tilia europaea [T. cordata] hársfa, közönséges hársfa
Triticum [aestivum] búza
Triticum spelta  tönköly, tönköj
Tuber aestivum l. Lycoperdon tuber
Ulmus campestris közönséges szilfa
Uredo [Ustilago] üszög
Uredo tritici [Ustilago tritici] búza-üszög
Ustilago l. Uredo
Ustilago tritici l. Uredo tritici
Vaccinium myrtillus fekete áfonya
Vaccinium oxycoccos mohos áfonya
Vaccinium vitis-idaea veres áfonya
Vanilla planifolia l. Epidendrum vanilla
[Vitis vinifera cv.] apró szőlő, cibébe, korintusi szőlő, mazsola, veneciai kétszínű szőlő, veneciai szőlő
Volvariella l. Boletus versicolor
Zea americana [Z. mays cv.] amerikai kukorica
Zea mays kukorica, málé, tengeri, törökbúza
Zea vulgaris [Z. mays] közönséges kukorica
Zingiber officinale l. Amomum zingiber