JEGYZETEK

1. Vass, E.: Goldziher Ignác és az iszlamológia Magyarországon. In: Goldziher Ignác: Az iszlám. Magvető, Budapest, 1980. 510. o.
2. Pl.: A Korán. A törökök társadalmi és vallási törvénykönyve. Kiadja Szokolay István, Pest, 1856.
3. A muszlim neveléstörténettel foglalkozó magyarországi művek rövid, kritikai bemutatását lásd:
   Kéri Katalin: "Egyetemes" neveléstörténet-írás - Iszlám neveléstörténet nélkül? In: Valóság 2001/8. 40-51. o.
4. Ld. pl.: Verédy Károly (szerk.): Paedagogiai encyclopaedia különös tekintettel a népoktatás állapotára. Athenaeum, Budapest, 1886. Ld.: "Afrika nevelési állapota" és "Arab tudományosság és nevelés" címszavak, 3-8. és 37-38. o.
5. Goldziher Ignácz: Az iszlám. Budapest, 1881. hasonmás kiadása: Magvető, Budapest, 1980.
6. Goldziher Ignácz: Muhammedán főiskolai élet. In: Budapesti Szemle, 1879/XL. 302-323. o.
7. Asbóth János: Utazás Egyiptomban és Palesztínában. Budapest, 1883.
8. Fináczy Ernő: A középkori nevelés története. Budapest, 1926. "Muszlimok és zsidók" című fejezet, 289-296. o.
9. Fináczy könyve lábjegyzetében ezt írta: "Ebben az egész cikkelyben Goldziher Ignácnak azt a tanulmányát követem, mely a dr. James Hastings szerkesztése mellett megjelenő Encyclopedy of Religion and Ethics 198-207. lapjain olvasható. E cikkben össze van gyűjtve az egész idevágó irodalom is. - V. ö. még G. Bauer: Jüdische und muhammedanische Erziehung a Schmid-féle nagy neveléstörténet II. kötetének 1. részében, az 549-611. lapokon." Uo. 289. o.
10. Pedagógiai Lexikon II. k. Főszerk.: Nagy Sándor; Akadémiai, Budapest, 1977. 265-266. o.
11. Glasenapp, Helmut von: Az öt világvallás. Gondolat, Budapest, 1987. 369. o.
12. Armstrong, Karin: Mohamed. Az iszlám nyugati szemmel. Európa, Budapest, 1998. 78-80. o.
13. Simon Róbert: Korán - A Korán világa. Helikon, Budapest, 1994. 422-423. o.
14. Santoni, Eric: El Islam. Ed. Acento, Madrid, 1997. 11-12. o.
15. Simon R.: Korán - A Korán világa... i. m. 426. o.
16. Nevének helyes olvasata: Muhammad
17. Allah nevének helyes magyar átírása - a szokásos használattól eltérően - Alláh, hiszen a szó arab alakjában a második "l" után szerepel egy kis alif. Tekintettel azonban arra, hogy valamennyi magyar nyelven kiadott forrásszövegben, melyekből könyvünkben jócskán idézünk, "Allah" szerepel, az egységes forma használata miatt művünkben mindvégig mi is ezt az alakot használjuk.
18. Simon R.: Korán - A Korán világa... i. m. 449. o.
19. Goldziher Ignác: Az iszlám vallása. In: Uo.: Az iszlám kultúrája. II. kötet, Gondolat, Budapest, 1981. 783. o.
20. Cahen, Claude: Az iszlám a kezdetektől az Oszmán Birodalom létrejöttéig. Gondolat, Budapest, 1989. 18. o.
21. Simon R.: Korán - A Korán világa... i. m. 455. o.
22. Robinson, Francis: Az iszlám világ atlasza. Helikon - Magyar Könyvklub, Budapest, 1996. 22. o.
23. Az iszlám történelmének eseményeit, szakaszait, az egyes uralkodók, dinasztiák tetteit, családfáját számtalan mű tárgyalja magyar és idegen nyelven is. Lásd például: Cahen: Az iszlám a kezdetektől... i. m.; Benke József: Az arabok története. Alexandra, Pécs, é. n.; Rogers, Michael: A hódító iszlám. Helikon, Budapest, 1987. stb.
24. Simon R.: Korán - A Korán világa... i. m. 30-31. o.
25. Részletesebben l.: Rogers: A hódító iszlám... i. m. 23-25. o.
26. Cahen: Az iszlám a kezdetektől... i. m. 27-28. o.
27. Uo. 31. o.
28. Robinson: Az iszlám világ atlasza... i. m. 23. o.
29. Szeretnénk kiemelni, hogy a középkori, 711-ben muszlimok által elfoglalt, folyamatosan változó területű és népességösszetételű Andalúzia (al-Andalúsz), melyet könyvünkben mindvégig emlegetünk, csak részben azonos a mai Andalúziával.
30. Erről részletesebben lásd: Mazahéri, Aly: A muszlimok mindennapi élete a középkorban a 10-től a 13. századig. Európa, Budapest, 1989. 372-378. o.
31. Firdauszí, Abulkászim Manszúr: Királyok könyve - Sáhnáme. Magyar Helikon, Budapest, 1975. Fordította: Devecseri Gábor.
32. Benke J.: Az arabok története... i. m. 183-184. o.
33. Robinson: Az iszlám világ atlasza... i. m. 26-27. o.
34. Nakosteen, Mehdi: History of Islamic Western Education A. D. 800-1350. University of Colorado Press, Boulder, Colorado, 1964. 11. o.
35. Uo. 11. o.
36. Petrusevszkij, I. P.: Iszlam v Iránye v VII-XV veka. Izd. Lenyingradszkovo Unyiverszityéta, Lenyingrad, 1966. 99. o.
37. Ld. erről: Simon R.: Korán - A Korán világa... i. m. 460-476. o.
38. Santoni: El Islam... i. m. 24. o.
39. Simon R.: Korán - A Korán világa... i. m. 492-493. o.
40. Vernet, Juan: El islam en Espana. Mapfre, Madrid, 1993. 31. o.
41. Delgado, Buenaventura (ed.): Historia de la educación en Espana y América I. La educación en la Hispania antigua y medieval. Fundación Santa María, Morata, Madrid, 1992. 181. o.
42. Goldziher Ignác: A hadísz kialakulása. In: Uo.: Az iszlám kultúrája I. k., i. m. 200. o.
43. 18. hadísz. In: A negyven hagyomány. I. I. F. S. O., Budapest, 1984. 46. o.
44. Goldziher I.: A hadísz kialakulása... i. m. 219-220. o.
45. Uo. 246-247. o.
46. E fejezet megírásához felhasználtam Mohamed Eisa Shubail azonos című tanulmányát. Kézirat, Komló, 2001.
47. Mawdudi, Szayyid Abu-l-Aclá: Az iszlám alapelvei. Világnézet és élet az iszlámban. Magyar Iszlám Jótékonysági Alapítvány, Budapest, é. n. 82-84. o.
48. Ld. erről: Kéri Katalin: Allah vendégei - A mekkai zarándoklat. In: Valóság, 2002/3. 60-68. o.
49. Ld. erről: Soha Abboud-Haggar: El juicio final en el Islam. In: La Aventura de la Historia 1999/14. 82-87. o.
50. Mawdudi: Az iszlám alapelvei... i. m. 92. o.
51. L.: Az Ezeregyéjszaka meséi I. k. 84. éjszaka. Fordította: Prileszky Csilla. Atlantisz, Budapest, 2000. 531-532. o.
52. Az Ezeregyéjszaka meséi I. k. 15. éjszaka i. m. 150. o.
53. Badawi, J. A.: The Status of Woman in Islam. Maramer, Buraydah, 1991. 15. o.
54. Erre vonatkozó részlet a Koránban is van: "A vagyon és a fiúgyermekek az evilági élet ékességei." (Korán 18:46)
55. Az Ezeregyéjszaka meséi I. k. 45. éjszaka i. m. 406-407. o.
56. Heller, E. - Mosbahi, H.: Tras los velos del islam - Erotismo y sexualidad en la cultura árabe. Herder, Barcelona, 1995. 42. o. A verset spanyolból fordította: Kéri Katalin. Megjegyzés: Marwán az Omajjádákkal rokonságban álló medinai kormányzó volt a 7. században, Muáwíja pedig a dinasztia egyik kalifája.
57. Az Ezeregyéjszaka meséi I. k. 109. éjszaka i. m. 605. o.
58. Idézi: Wiebke, Walter: Femmes en Islam. Sindbad, Paris, 1981., 43. o. A verset franciából fordította: Kéri Katalin.
59. Uo. 42. o.
60. Chebel, Malek: Encyclopédie de l'Amour en Islam. Payot, Paris, 1995. 359. o.
61. Marín-Guzmán, R.: La familia en el islam. Su doctrina y evolución en la sociedad musulmana. In: Estudios Asia y Africa 99., 1996 1-4., XXXI/1. 125. o.
62. Mazahéri: A muszlimok mindennapi élete... i. m. 53. és 58. o.
63. L.: Az Ezeregyéjszaka meséi I. k. 109. éjszaka i. m. 605. o.
64. Ld. erről még: Mazahéri: A muszlimok mindennapi élete... i. m. 54-55. o.
65. Különböző muszlim jogi iskolák képviselői eltérően vélekednek arról, hogy pontosan hány éves korukig legyenek a gyermekek az anya felügyelete alatt, és e vélemények aszerint is változnak, hogy a gyermek fiú vagy leány.
66. A perzsa harím, illetve az indiaiaktól átvett zenáneh volt a muszlimok körében az első megnevezése a női szobáknak vagy sátornak. Ez a kifejezés hárem-mé az Oszmán török birodalom idején változott, és mint az érzéki, buja gyönyörök helyszíne, a fantasztikus luxus elzárt tere került be az európai köztudatba. A valóságban azonban a hárem nem más, mint az a szent és különös gonddal védelmezett lakrész, ahol egy-egy muszlim család nőtagjai és a kisgyermekek éltek, és ahová csak a ház ura vagy fiai léphettek be, esetleg még az orvos. E lakótér volt a kisgyermekkori nevelés legfontosabb színhelye.
67. Mazahéri: A muszlimok mindennapi élete... i. m. 58. o.
68. Goldziher I.: A hadísz kialakulása i. m. 206. o.
69. Ez az iszlám előtti idők termékenységvarázsló rítusaihoz visszavezethető, és nem az iszlámban előírt eljárás olyan mértékben meggyökeresedett egyes muszlim országokban (Szudán, Egyiptom), hogy a tiltakozások és tiltások ellenére még napjainkra sem tűnt el véglegesen.
70. Marín-Guzmán: La familia en el islam... i. m. 127. o.
71. Tarafa Ibn al-Abd: Khaulát emlékei (részlet). Fordította: Jékely Zoltán. In: Arab költők a pogánykortól napjainkig. Vál.: Germanus Gyula; Magyar Helikon, Budapest, 1961. 66. o.
72. Imrul Kaisz Kaszídája (részlet). Fordította: Jékely Zoltán. In: Arab költők antológiá-ja... i. m. 64. o.
73. Az Ezeregyéjszaka meséi I. k. 16. éjszaka i. m. 154. o.
74. Al-Huszajn ibn ad-Dhahhák: Elégia fia halálára (részlet). Fordította: Jékely Zoltán. In: Arab költők... i. m. 181-182. o.
75. Firdauszí: Királyok könyve... i. m. 174. o.
76. Cahen: Az iszlám a kezdetektől... i. m. 105. o.
77. Uo. 106-107. o.
78. Uo. 109-110. o.
79. Nakosteen: History of Islamic Western Education... i. m. 14. o.
80. Ktésziphón a Tigris folyó bal partján elterülő, már az ókorban is létező nagyszerű város volt, mely a Szászánidák uralkodása alatt igazi metropolisszá fejlődött. A csodálatos építményeiről is nevezetes szellemi központot 637-ben elfoglalták és kifosztották az arabok, és miután az Abbászidák Bagdadot tették meg fővárosuknak (8. század), Ktésziphón lehanyatlott.
81. Benedek István: Hügieia. Az európai orvostudomány története. Gondolat, Budapest, 1990. 78. o.
82. Gondisápúr kozmopolita városa Perzsia délkeleti részén feküdt. Alapítója I. Sápúr (241-271) volt. A város neve a történelem folyamán mindig valamelyest módosult, ez az általunk használt változat az arabizált forma. Bár etimológiailag meglehetősen homályos a kifejezés eredeti jelentése, a város neve feltehetőleg annyit tesz, hogy "Sápúr városa, mely jobb, mint Antiochia" (t. i. építészeti-esztétikai értelemben).
83. Nakosteen: History of Islamic Western Education... i. m. 21. o.
84. Uo. 15. o.
85. Iványi Tamás: Az arab nyelv. In: Ligeti Lajos (főszerk.): Keleti nevek magyar helyesírása. Akadémiai, Budapest, 1981. 105-106. o.
86. Ld. erről például: Germanus Gyula: Az arab nyelv szelleme. In: Gondolatok Gül baba sírjánál. Vál., szerk.: Antall József. Gondolat, Budapest, 1984. 253-273. o.
87. Hasonlóan, mint például Apáczai Csere Jánosnak a Magyar encyclopaedia megalkotásakor.
88. Vernet, Juan: Lo que Europa debe al islam de Espana. El Acantilado, Barcelona, 1999. 124. o.
89. Egyes kutatók ezt a nézetet vitatják, és az arab írást a palmyrai írásból származtatják.
90. Dévényi Kinga - Iványi Tamás: Az arab írás története. Kőrösi Csoma Társaság Keleti Nyelvek Kollégiuma, Budapest, 1987. 21. o.
91. Uo. 36. o.
92. A feljegyzések szerint például a badri csatában fogságba esett mekkaiaknak fejenként 12 medinai fiút kellett megtanítaniuk írni.
93. Molina, Muńoz Antonio: Córdoba de los Omeyas. Planeta, Barcelona, 1994. 115. o.
94. Tevan Andor: A könyv évezredes útja. Gondolat, Budapest, 1984. 53. o.
95. Dévényi K. - Iványi T.: Az arab írás története... i. m. 67. o.
96. Molina: Córdoba de los Omeyas... i. m. 116. o.
97. Dévényi K. - Iványi T.: Az arab írás története... i. m. 55. o.
98. A történetet idézi: Shalaby, Ahmad: History of Muslim Education. Dar al-Kashshaff, Beirut, 1954. 74. o.
99. Uo. 75-76. o.
100. Dévényi K. - Iványi T.: Az arab írás története... i. m. 68. o
101. Mazahéri: A muszlimok mindennapi élete... i. m. 187. o.
102. Hitti, P. K.: History of the Arabs. MacMillan, London, 1960. 414. o.
103. Dodge, Bayard: Muslim Education in Medieval Times. The Middle East Institute, Washington, 1962. 14. o
104. Goldziher Ignácz: Muhammedán főiskolai élet. In: Az iszlám. Magvető, Budapest, 1980. 384-385. o
105. Ben Szaid: Maghreb. In: Sánchez-Albornoz, C.: La Espana musulmana I. Espasa-Calpe, Madrid, 1978. 415-416. o.
106. Tritton, A. S.: Muslim Education in the Middle Ages. Luzac & CO. LTD., London, 1957. 195. o.
107. Armstrong: Mohamed. Az iszlám nyugati szemmel... i. m. 83. o.
108. Dodge: Muslim Education in Medieval Times... i. m. 1. o.
109. Nakosteen: History of Islamic Western Education... i. m. 42. o.
110. Rogers: A hódító iszlám... i. m. 97. o.
111. Barcilo i. m. 216. o. és Marín-Guzmán: La familia en el islam... i. m. 1996. 128. o.
112. Az Ezeregyéjszaka meséi I. k. 109. éjszaka i. m. 605-606. o.
113. Shalaby: History of Muslim Education... i. m. 25. o.
114. Uo. 25. o.
115. Ibn Khaldún: Bevezetés a világtörténelembe. Osiris, Budapest, 1994. Fordította: Simon Róbert. 531. o.
116. Shalaby: History of Muslim Education... i. m. 24. o.
117. Uo. 51. o.
118. Uo. 57. o.
119. Ez több muszlim szerző műveiben is megerősítést nyer, pl.: Ibn Dzsubajr, Ibn Battúta, Ibn Khaldún.
120. Nakosteen: History of Islamic Western Education... i. m. 44. és 46. o.
121. A kataba annyit tesz: ír, maktab pedig azt a helyet jelöli, ahol az írás tevékenysége zajlik.
122. The Encyclopaedia of Islam V. (Ed.: Bosworth, C. E., Donzel, E. van, Lewis, B. and Pellat, Ch.), E. J. Brill, Leiden, 1986. 567. o.
123. Mazahéri: A muszlimok mindennapi élete... i. m. 161. o.
124. Idézi: Shalaby: History of Muslim Education... i. m. 58. o.
125. Uo. 21. o.
126. Historia de la Humanidad III. Las grandes civilizaciones medievales I. (Eliséeff, V., Naudon, J., Wiet, G., Wolff, Ph. ed.) Planeta, Barcelona, 1977. 489. o.
127. Ribera y Tarrago, Julián: Disertaciones y opusculos I. Madrid, 1928. 264. o.
128. Ibn Khaldún: Bevezetés a világtörténelembe... i. m. 529. o.
129. Uo. 527. o.
130. Ibn Khaldún: Bevezetés a világtörténelembe... i. m. 520. o.
131. Az-Zarnuji, Burham Ad-Din: Instrucción del estudiante: el método de aprender. Libros Hiperión, Madrid, 1991. Ford., bevez.: Kattan, Olga. 72. o.
132. Delgado: Historia de la educación en Espana y América I. i. m. 187. o.
133. Az-Zarnuji: Instrucción del estudiante: el método de aprender... i. m. 99. o.
134. Kuhne Brabant, Rosa: Algunos aspectos de la literatura didactica entre los medicos arabes. In: Actas de las II. Jornadas de Cultura arabe e islamica 1980. Instituto Hispano-Arabe de Cultura, Madrid, 1985. 273. o.
135. Tritton: Muslim Education in the Middle Ages... i. m. 1. o. és Nakosteen: History of Islamic Western Education... i. m. 46. o.
136. Uo. 18. o.
137. Dodge: Muslim Education in Medieval Times... i. m. 4. o.
138. Tritton: Muslim Education in the Middle Ages... i. m. 18. o.
139. Ibn Sahnún: Le livre des règles de conduite des maîtres d'école. In: Revue des Études Islamiques, 21. vol. Librairie Orientaliste, Paris, 1954. (Közzéteszi, ford.: Lecomte, Gérard) . 87. o.
140. hadd (hudúd): a Koránban olvasható törvényes büntetések. Uo. 87. o.
141. Ibn Khaldún: Bevezetés a világtörténelembe... i. m. 530. o.
142. Shalaby: History of Muslim Education... i. m. 150. o.
143. Ibn Khaldún: Bevezetés a világtörténelembe... i. m. 530. o.
144. Shalaby: History of Muslim Education... i. m. 151. o.
145. Uo. 152. o.
146. Magyarországon gyakrabban használatos az iskolatípus törököktől átvett medresze elnevezése, vizsgált korszakunk nyelvhasználatának visszatükrözéséhez azonban helyesebbnek tartjuk a madrasza-ként való átírást.
147. Madrasa. In: The Encyclopaedia of Islam V. i. m.
148. Mazahéri: A muszlimok mindennapi élete... i. m. 141. o.
149. A témáról lásd pl.: Tibawi, A. L.: Origin and character of al-madrasah. In: Arabic and Islamic Themes. Luzac & Company, London, 1976. 212-227. o.
150. Makdisi, George: The rise of colleges-Institutions of learning in Islam and the West. Edinburgh University Press, Edinburgh, 1981. 28-29. o.
151. The Encyclopaedia of Islam V. i. m. 1123. o.
152. Uo. 1126. o.
153. Mazahéri: A muszlimok mindennapi élete... i. m. 164. o.
154. Rogers: A hódító iszlám... i. m. 52. o.
155. Idézi: Shalaby: History of Muslim Education... i. m. 69. o.
156. Uo. 214. o.
157. Galino, María Ángeles: Historia de la educación I. Gredos, Madrid, 1968. 463. o.
158. Historia de la Humanidad III. i. m. 496. o.
159. Hillenbrand, R.: Architecture. In: The Encyclopaedia of Islam V. i. m. 1137-38. o.
160. History of al-Azhar. The Fatimids (972-1171).
     http://www.ims.uwindsor.ca/~azhar/HISTORY/Fatimid.html (2001. 12. 22.)
161. Shalaby: History of Muslim Education... i. m. 212-213. o.
162. Uo. 213. o.
163. The Encyclopaedia of Islam V. i. m. 1127. o.
164. Dodge: Muslim Education in Medieval Times... i. m. 22-23. o.
165. Makdisi, George: Muslim institutions of learning in eleventh-century Baghdad. In: Religion, Law and Learning in Classical Islam. Variorum, Great Yarmouth, 1991. VIII/2-3. o.
166. Mazahéri: A muszlimok mindennapi élete... i. m. 165. o.
167. The Encyclopaedia of Islam V. i. m. 1127. o.
168. Idézi: Makdisi: The rise of colleges-institutions... i. m. 30. o.
169. Dodge: Muslim Education in Medieval Times... i. m. 20. o.
170. Mialaret, G. - Vial, J. (dir.): Histoire mondiale de l'éducation I. Presses Universitaires de France, Paris, 1981. 273. o.
171. Rogers: A hódító iszlám... i. m. 100. o.
172. A Musztanszirijja régi épületének képét lásd: Udvary Gyöngyvér - Vincze Lajos: Iraki piramis. Kossuth, Budapest, 1984. 2. kép
173. Mazahéri: A muszlimok mindennapi élete... i. m. 167. o.
174. Ibn Battúta zarándokútja és vándorlásai. Vál.: Boga István; Ford.: Boga István és Prileszky Csilla. Gondolat, Budapest, 1964. 112-113. o.
175. Idézi: Shalaby: History of Muslim Education... i. m. 211. o.
176. Mialaret 150; Vial: Histoire mondiale de l'éducation I. i. m. 275. o.
177. Gilbert, Joan E.: Institutionalization of Muslim Scholarship and Professionalization of the "ulamá" in Medieval Damascus. In: Studia Islamica, Paris, 1980/52. 120. o.
178. Ashtor, E.: Salaires dans l'Orient médiéval à la Basse-Époque. In: Revue des Études Islamiques, 1971/39. 104-105. o.
179. Munibur Rahman: Madrasa in Muslim India. In: The Encyclopaedia of Islam V. i. m. 1134-1136. o.
180. Hillenbrand, R.: Architecture. In: The Encyclopaedia of Islam V. i. m. 1136. o.
181. Historia de la Humanidad III. i. m. 499. o.
182. Dodge: Muslim Education in Medieval Times... i. m. 29. o.
183. Uo. 35. o.
184. Ribera y Tarrago, Julian: Discurso - leido en la Universidad de Zaragoza: La ensenanza entre los musulmanes espanoles. Zaragoza, 1893. 287. o.
185. Dodge: Muslim Education in Medieval Times... i. m. 36. o.
186. Uo. 36. o.
187. The Encyclopaedia of Islam V. i. m. 1130. o.
188. Ribera y Tarrago: Discurso... i. m. 289. o.
189. Kalíla és Dimna. Klasszikus arab mesék. Fordította: Prileszky Csilla. Európa Kiadó, Budapest, 1978.
190. Magyarul lásd tőle: A szűz és az asszony. In: A szűz és az asszony. Vál.: Simon Róbert Magyar Helikon, Budapest, 1973.
191. Ld. erről: Tüske László: A qaszída. Vázlat egy arab irodalmi forma korai történetéhez. In: Muszlim művelődéstörténeti előadások. Szerk.: Tüske László; Iskolakultúra Könyvek 10., Pécs, 2001. 201. o.
192. Uo. 201. o.
193. Dodge: Muslim Education in Medieval Times... i. m. 39. o.
194. Középkori muszlim költők életrajzáról és műveiről lásd: Klasszikus perzsa költők - Perzsa költők antológiája. Szerk., bevez. tanulmányt írta: Simon Róbert. Magyar Könyvklub, Budapest, 2002.; Perzsa költők antológiája. Vál.: Képes Géza - Simon Róbert; Európa, Budapest, 1968.; Perzsa költészet. Fordította: Faludy György. Glória Kiadó, Budapest, 1999.; Omar Khajjám: A múlandóság mámora. Száz rubáí. Szerk.: Steinert Ágota. Terebess Collection, Budapest, 1997.; Pagliaro, Antonino - Bausani, Alessandro: Storia della Letteratura Persiana. Nuova Academia Editrice, Milán, 1960. Nallino; Arab költők a pogánykortól napjainkig i. m.; Carlo Alfonso: La littérature arabe - des origines à l'époque de la dynastie Umayyade. Maisonneuve, Paris, 1950. és Pérès, Henri: Esplendor de al-Andalus - La poesia andaluza en árabe clásico en el siglo XI. Sus aspectos generales, sus principales temas y su valor documental. Hiperion, Madrid, 1983.; García Gómez, Emilio: Cinco poetas musulmanes. Biografias y estudios. Espasa-Calpe, Madrid, 1959. stb.
195. Al-Tabarit idézi Dodge: Muslim Education in Medieval Times... i. m. 45. o.
196. Uo. 51. o.
197. A Koránban számos konkrét előírás olvasható, melyeket mindenképpen, minden muszlimnak be kell tartania. Külön szúra-részek foglalkoznak például a gyilkosságok elkövetőinek büntetésével (4:92), az étkezési tilalmakkal (5:87-88; 6:145), a közösségi életvitellel, például a szerencsejátékokkal és illő viselkedéssel (2:219; 2:275; 4:2; 5:41-42; 5:89-92; 17:35), az örökség felosztásával (4:4-12; 4:33), a házasság-kötéssel (2:235; 4:22-25) és a válással (2:227-234; 2:236-238; 2:241) stb.
198. Dodge: Muslim Education in Medieval Times... i. m. 68. o.
199. További fogalomtisztázás céljából l.: Salgado, Felipe Maíllo: Vocabulario de historia árabe e islámica. Ed. Akal, Madrid, 1996. 100., 148-149. és 208. o.
200. Dodge: Muslim Education in Medieval Times... i. m. 74. o.
201. Salgado: Vocabulario de historia árabe e islámica... i. m. 170-171. o.
202. Uo. 42. o.
203. A szúfizmus történetéről, irányzatairól és jelenéről kimerítő áttekintést ad - további linkekkel -: Godlas, Alan: Sufism - Sufis - Sufi Orders. Sufism's Many Paths. http://www.arches.uga.edu/~godlas/Sufism.html (2002. 01. 21.), továbbá lásd: Cobin, Henry: Creative Imagination in the Sufism of Ibn cArabi. http://digiserv.com/mystic/Muslim/Ibn_Arabi (2002. 01. 21.)
204. A muszlim matematika történetéről lásd: Rashed, Roshdi: Entre arithmétique et algebre. Recherches sur l'histoire des mathématique arabes. Les Belles Lettres, Paris, 1984.
205. Természettudományi Kisenciklopédia. szerk.: Gellert, Walter ' Gärtner, Rainer - Küstner, Herbert - Wolf, Gerald; Gondolat, Budapest, 1983. 794. o.
206. Ld. erről: Shamsuddin Elía, R. H.: Musica. http://www.organizacionislam.org.ar/musica.htm (2002.01. 10.)
207. Nasr, Seyyed H.: Sciences et savoir en Islam. Sinbad, Paris, 1979. 58. o.
208. Ld. erről: Kéri Katalin: Tudományok és tanulmányi tervek a középkori iszlám világában.
     In: Muszlim művelődéstörténeti előadások. Iskolakultúra Könyvek 10. Pécs, 2001. Szerk.: Tüske László. 46-67. o.
209. Ibn Khaldún: Bevezetés a világtörténelembe... i. m. 520. o.
210. The Encyclopaedia of Islam V. i. m. 1133. o.
211. Idézi: Makdisi: Religion Law and Learning in Classical Islam... i. m. 180. o.
212. Shalaby: History of Muslim Education... i. m. 216-217. o.
213. Uo. 217. o.
214. Az Ezeregyéjszaka meséi I. k. 84. éjszaka i. m. 530. o.
215. Idézi: Shalaby: History of Muslim Education... i. m. 219. o.
216. Idézi: The Encyclopaedia of Islam V. i. m. 1130. o.
217. Ribera y Tarrago: Discurso... i. m. 272. o.
218. Kuhne Brabant: Algunos aspectos de la literatura didactica... i. m. 273.o.
219. Delgado: Historia de la educación en Espana y América I. i. m. 187. o.
220. Idézi: Makdisi: The Rise of colleges-institutions... i. m. 89. o.
221. Uott., 187. o.
222. Avicenne: Poème de la mèdecine, Paris, Société d'Édition. "Les belles lettres", 1956., 4-5. o.
223. Delgado: Historia de la educación en Espana y América I. i. m., 186. o.
224. Ribera y Tarrago: Discurso... i. m., 273. o.
225. Uo., 273. o.
226. Az-Zarnuji: Instrucción del estudiante: el método de aprender... i. m. 100. o.
227. Delgado: Historia de la educación en Espana y América I. i. m. 188. o.
228. Idézi: Shalaby: History of Muslim Education... i. m. 173. o.
229. Ld. erről részletesebben: Makdisi, George: Religion Law and Learning in Classical Islam. Variorum, Great Yarmouth, 1991. 176-177. o.
230. Makdisi, George: Suhba et riyása dans l'enseignement médiéval. In: Recherches d'islamologie. Recueil d'articles offert à Georges C. Anawati et Louis Gardet par leurs collègues et amis. Éd. de l'Institut Supérieur de Philosophie Louvain-La-Neuve, Louvain, 1977. 213-214. o.
231. Vajda, Georges: La transmission du savoir en Islam (VIIe-XVIIIe siècles). Ed.: Cottart, Nicole. Variorum Reprints, London, 1983. 4-6. o.
232. Dodge: Muslim Education in Medieval Times... i. m. 5. o.
233. Ld. erről: Touma, H.: La musique arabe. Buchet-Castel, Paris, 1977.
234. Mazahéri: A muszlimok mindennapi élete... i.m. 196. o.
235. Idézi: Shamsuddín: Musica... i. m.
236. Taton, René (dir.): La ciencia antigua y medieval. De los origenes a 1450. Ed. Destino, Barcelona, 1971. i. m. 539. o.
237. Ribera y Tarrago: Discurso... i. m. 300-302. o.
238. Mazahéri: A muszlimok mindennapi élete... i.m. 196.o.
239. Idézi: Tritton: Muslim Education in the Middle Ages... i. m. 3. o.
240. Ld. erről: Kéri Katalin: Vadászat a muzulmán Spanyolországban. In: Nimród, 1997/6. 13. o.
241. A fegyverekről lásd: Mazahéri: A muszlimok mindennapi élete... i. m. 156-158. o.
242. Uo. 229-230. o.
243. Ld. erről: Kéri Katalin: A földi Paradicsom - A muszlim fürdőkultúra szerepe az egészség és szépség megőrzésében.
     In: Egészségnevelés, 2001/1. 36-40. o.
244. Eliséeff, Vadime - Naudon, Jean - Wiet, Gaston - Wolff, Philippe: Historia de la Humanidad 4. Las grandes civilizaciones medievales II. Planeta, Barcelona, 1977. 190. o.
245. Salim Khan, Muhammad: Islamic Medicine. Routledge & Kegan Paul, London, Boston and Henley, 1986. 29. o.
246. Entralgo, Pedro Lain (ed.): Historia universal de la medicina. III. Edad Media. Salvat Ed., Barcelona, 1972. 103. o.
247. The Art as Profession ... i. m.
248. Ennek középkori történetéről lásd: Grmek, M. D. (szerk.): Histoire de la pensée médicale en Occident I. Seuil, Paris, 1995; Jacquart, Danielle - Micheau, Françoise: La médicine arabe et l'occident médiéval. Maisonneuve et Larose, Paris, 1990; Magyar László András: Az arab orvostudomány. In: Iskolakultúra, 2000/6-7.;
     Kéri Katalin: "Édes szirupok, gyógyító balzsamok..." - A középkori mozlim orvoslás története. In: Valóság, 2000/6. 58-69. o.
249. A kórház mai arab megnevezése: "musztasfá" ("a gyógyítás helye" kifejezés nyomán).
250. Hospitals and Medical Schools. http://users.erols.com/gmqm/sibai10.html (2001. 07. 20.)
251. Kader, Maher Abd al-: Arab Medical Schools during the 12th and 13th centuries.
     http://levity.com/alchemy/islam06.html (2001. 07. 20.)
252. Morales, Camilo Alvarez - Molina, Emilio (ed.): La Medicina en al-Andalus. Junta de Andalucía, Consejería de Cultura, Granada, 1999.
253. Samsó, Julio: Ciencias de los Antiguos en al-Andalus. Mapfre, Madrid, 1992. 399-401. o.
254. Kader: Arab Medical Schools during the 12th and 13th centuries... i. m.
255. Farag, Rofail F.: Why Europe responded to the muslims medical achievements in the Middle Ages. Arabica 25. E. J. Brill, Leiden, 1978. 295-296. o.
256. A kórházak működéséről bővebben lásd:
     Kéri Katalin: Muszlim kórházak és népegészségügy a középkorban. In: Egészségnevelés, 2002/3. 120-125. o.
257. A Kánon igencsak terjedelmes arab eredeti változatának nem készült még modern európai nyelvekre való teljes fordítása. 1954-60 között Taskentben kiadták viszont azt az orosz, illetve üzbég nyelvű, teljes szövegű, jegyzetekkel kísért változatot, melynek alapját egy 12. századi arab kézirat képezi. Ld. erről: Petrov, B. D.: Ibn Szína 980-1037. Medicina K., Budapest, 1982. 61-62. o.
258. Gillispie Coulston, Ch. (szerk.): Dictionary of Scientific Biography. Charles Scribner's Sons, New York, 1981. 498. o.
259. Ribera y Tarragó: Disertaciones... i. m. 291. o.
260. Idézi: Entralgo: Historia universal de la medicina. III. i. m. 104. o.
261. The Art as Profession. http://www.nlm.nih.gov/exhibition/islamic_medical/islamic_13.html (2001. 08. 11.)
262. Hospitals and Medical Schools ... i. m.
263. The Art as Profession... i. m.
264. Uo. 529. o.
265. Vallicrosa, Millas M. José (1957): El quehacer astronomico de la Espana arabe. In: Revista del Instituto de Estudios Islámicos en Madrid, vol. 5. i. m. 53. o.
266. Uo. 58. o.
267. Taton: La ciencia antigua y medieval... i. m. 529-530. o.
268. The Encyclopaedia of Islam V. i. m. 1125. o.
269. Uo. 1125. o.
270. Elisséeff, Vadime - Naudon, Jean - Wiet, Gaston - Wolff, Philippe (ed.): Historia de la humanidad. Las grandes civilizaciones medievales I. Planeta - Ed. Sudamericana, Barcelona - Buenos Aires, 1977. 492. o.
271. Idézi: Dévényi - Iványi: Az arab írás története... i. m. 88. o.
272. Abú Dzsafár Mohamed ibn Dzsarír al-Tabarí (838-923) perzsa történész volt, akinek a "Próféták és királyok egyetemes története" (Kitáb akhbar al-ruszúl wa'l-mulúk) című könyvét széles körben és hosszú időn át használták a muszlim világban.
273. Mazahéri: A muszlimok mindennapi élete... i. m., 184. o., Dévényi - Iványi: Az arab írás története... i. m. 89-90. o., The Encyclopaedia of Islam V. i. m. 1125. o.
274. E témáról l. pl.: Walden, J. W. H.: The Universities of Ancient Greece. New York, 1919. 48-50. o.
275. Avicenne: Le livre de Science. Les Belles Lettres, UNESCO, Paris, 1986. 16. o
276. Escolar, H.: Historia de las bibliotecas. Fundación G. S. R., Madrid, 1987. 133. o.
277. Samsó, Julio: Ciencia musulmana en Espana. Cuadernos Historia 16. 144. füzet, Madrid, 1985. 8. o.
278. Carlo, Agustín Milares: Introducción a la historia del libro. Fondo de Cultura Económica, Mexico-Madrid, 1993. 249-250. o.
279. Könyvtárának történetéről részletesebben lásd: Kéri Katalin: Córdoba virágkora és II. al-Hakam könyvtára In: Valóság, 1997/7. 72-76. o.
280. Goldziher: Az iszlám kultúrája... i. m., 142. o.
281. Escolar: Historia de las bibliotecas... i. m., 138. o.
282. Uo. 140. o.
283. A könyvtárban dolgozók munkájának részletes leírását lásd:
     Kéri Katalin: Az írott szó csendes birodalma - Könyvek és könyvtárak a középkori iszlám világban In: Iskolakultúra, 1999/5. 29-41. o.
284. Shalaby: History of Muslim Education... i. m. 31. o.
285. Uo. 33-34. o.
286. Abu Szacad al-Kátib: Bagdad. Fordította: Jékely Zoltán. In: Arab költők... i. m. 215. o.
287. Shalaby: History of Muslim Education... i. m. 181. o.
288. Ibn Khaldún: Bevezetés a világtörténelembe... i. m. 531. o.
289. Uo. 532. o.
290. Idézi: Goldziher Ignácz: Muhammedán utazókról. In: Földrajzi Közlemények 1875/III. 96. o.
291. Harírí: A testamentum. Ford.: Tótfalusi István. In: A szűz és az asszony. Vál.: Simon Róbert. Magyar Helikon, Budapest, 1973. 63. o.
292. Idézi Goldziher: Muhammedán utazókról... i. m. 97. o.
293. Idézi Shalaby: History of Muslim Education... i. m. 184. o.
294. Trimingham, J. S.: A History of Islam in West-Africa. Oxford University Press, London, 1962. 41-42. o.
295. Mazahéri: A muszlimok mindennapi élete... i. m. 346. o.
296. Ibn Battúta zarándokútja és vándorlásai i. m. 91. o.
297. Uo. 49. és 56. o.
298. Uo. 84. o.
299. Harírí: A szűz és az asszony. Fordította: Tótfalusi István. In: A szűz és... i. m. 50. o.
300. Hamadáni: A hamis prédikátor. Fordította: Tótfalusi István. In: A szűz és... i. m. 7. o.
301. Ibn Battúta zarándokútja és vándorlásai i. m. 83-84. o.
302. A tanító, illetve tanár szavakat könyvünkben szinonim fogalomként használjuk (az ettől eltérő eseteket jelöljük). Ennek az az oka, hogy a mostani magyar szóhasználat nem feleltethető meg a középkori muszlim világ fogalmainak, hiszen a muszlimok igen színes és gazdag fogalmi megjelölést alkalmaztak a tanítást végző személyekkel kapcsolatosan (lásd a szövegben!).
303. Delgado: Historia de la educación en Espana y América I. i. m.. 188. o.
304. Dodge: Muslim Education in Medieval Times... i. m. 2. o.
305. Makdisi, George: Interaction between Islam and the West. In: Medieval Education in Islam and the West, International Colloquia of la Napoule, Librairie Orientaliste P. Geuthner, Paris, 1977. 300-301. o.
306. Makdisi: Religion Law and Learning in Classical Islam... i. m. 12. o.
307. The Encyclopaedia of Islam V. i. m. 1133. o.
308. León, Esteban - Martín, Ramón Lopez: Historia de la ensenanza y de la escuela. Tirant lo Blanch, Valencia, 1994. 92. o.
309. Idézi: Shalaby: History of Muslim Education... i. m.148. o.
310. Chejne, Anwar G.: Historia de Espana musulmana. Catedra, Madrid, 1993. 154. o.
311. Ribera y Tarrago: Discurso... i. m. 306. o.
312. Shalaby: History of Muslim Education... i. m. 145-147. o.
313. The Encyclopaedia of Islam V. i. m. 488. o.
314. Vernet: Lo que Europa debe al islam... i. m. 35. o.
315. Ribera y Tarrago: Discurso... i. m. 312. o.
316. Shalaby: History of Muslim Education... i. m. 128. o.
317. Uo. 136. o.
318. Itt a "tanító" kifejezés az alsószintű iskolákban tanító személyekre utal.
319. Glassé, Cyril: Dictionnaire encyclopedique de l'Islam. Bordas, Paris, 1991. 90. o.
320. Ibn Sahnún: Le livre des règles de conduite... i. m. 89. o.
321. Idézi: Shalaby: History of Muslim Education... i. m. 131. o.
322. Ribera y Tarrago: Discurso... i. m. 302-306. o.
323. Shalaby: History of Muslim Education... i. m. 154. o.
324. Uo. 115. o.
325. Uo. 115. o.
326. Uo. 120. o.
327. Lopez de la Plaza, Gloria: Mujeres educadas / mujeres cultas - regla o libre elección en el islam andalusi. In: Graino, Cristina Segura (ed.): La voz del silencio I. Fuentes directas para la historia de las mujeres (siglos VIII-XVIII). Asociación Cultural Al-Mudayna, Madrid, 1996. 9. o.
328. Lopez de la Plaza: Mujeres educadas... i. m. 16-17. o.
329. Ávila, María Luisa: Las mujeres «sabias» en al-Andalus. In: Viguera, María J. (ed.): La mujer en al-Andalus - Reflejos históricos de su actividad y categorías sociales. Seminario de Estudios de la mujer - Ediciones de la UAM, Andaluzas Unidas, Sevilla, 1989. 145. o.
330. Lopez de la Plaza: Mujeres educadas... i. m. 18. o.
331. Duby, Georges - Perrot, M. (ed.): Historia de las mujeres en Occidente II. La Edad Media. dir.: Klapisch-Zuber, Christiane - Pastor Reyna. Taurus, Madrid, 1992. 558. o.
332. Valencia, Rafael: Tres maestras sevillanas de la época del califato Omeya. In: Viguera (ed.): La mujer en al-Andalus i. m. 189. o.
333. Idézi: Shalaby: History of Muslim Education... i. m. 164. o.
334. Uo. 167-168. o.
335. Bulliet, W. Richard: The age structure of Medieval Islamic Education. In: Studia Islamica, Paris, 1983. LVII. 105-117. o.
336. Shalaby: History of Muslim Education... i. m. 171. o.
337. Uo. 175. o.
338. Az-Zarnuji: Instrucción del estudiante: el método de aprender... i. m. 50. o.
339. Uo. 51. o.
340. Szádi: A rágalmazó bére. In: Rózsáskert. Európa, Budapest, 1961. Fordította: Képes Géza.
341. Idézi: Shalaby: History of Muslim Education... i. m. 164. o.
342. Az-Zarnuji: Instrucción del estudiante: el método de aprender... i. m. 103. o.
343. Idézi: Shalaby: History of Muslim Education... i. m. 190. o.
344. Historia de las mujeres en Occidente II. i. m. 556. o.
345. Idézi: Shalaby: History of Muslim Education... i. m. 191. o.
346. Uo. 191. o.
347. Uo. 558. o.
348. Ribera y Tarrago: Discurso... i. m. 345. o.; és Vajda: La transmission du savoir en Islam (VIIe-XVIIIe siècles)... i. m. 4-6. o.
349. Shalaby: History of Muslim Education... i. m. 194. o.
350. Európában a középkor során csakis - az iszlám kultúrájával érintkező - Dél-Itáliában, az ott található Salernói Egyetemen tanulhattak nők, kizárólag az orvosi karon. Kontinensünkön aztán a 19. század második felében számos országban megnyíltak a nők előtt az egyetemek kapui, ám általában csak a bölcsészeti, orvosi és gyógyszerészeti karok. A képzett női orvosokra (és ápolónőkre!) egyebek mellett azért is nagy szükség volt, mert az európai országok számos gyarmati területén a beteg nők csakis női orvosnak hagyták magukon elvégezni a szükséges vizsgálatokat. A magyar egészségügy korabeli vezetői ezzel a problémával például Bosznia-Hercegovina annektálása után kerültek szembe.
351. Mazahéri: A muszlimok mindennapi élete... i. m. 188. o.
352. Ribera y Tarrago: Discurso... i. m., 346. o.
353. Uo. i. m. 197. o.
354. Tomiche, Nada: La femme en Islam. In: Histoire mondiale de la femme III. Ed.: Grimal, Pierre; Nouvelle Librairie de France, Paris, 1966. 101. o.
355. Idézi: Wiebke: Femmes en Islam... i. m. 74. o.
356. Az Ezeregyéjszaka meséi I. k. 34. éjszaka i. m. 331. o.
357. Uo. 70. éjszaka 497. o.
358. Ld. erről: Kéri Katalin: Nők a fátyol mögött - Művelt nők a középkori al-Andalúszban In: Valóság 1998/8. 64-71. o.
359. Tibawi: Arabic and Islamic Themes... i. m. 187. o.
360. Uo. 188. o.
361. A hadíszokból való idézetek forrása e helyen: Shalaby: History of Muslim Education... i. m. 162. o.
362. Idézi Shalaby: History of Muslim Education... i. m. 163. o.
363. Az Ezeregyéjszaka meséi I. k. 61. éjszaka i. m. 482. és 483. o.
364. Idézi Shalaby: History of Muslim Education... i. m. 163. o.
365. Idézi: Germanus Gyula: Középkori arab földrajzírók. In: Ibn Battúta zarándokútja és vándorlásai i. m. 16. o.
366. Fentebb idézett művében Nakosteen már 1964-ben megfogalmazta (10 pontba szedve) a "nyugati" neveléstörténet-írás ezzel kapcsolatos feladatait. Szerinte például az egyik legfőbb teendő, hogy számbavételük után le kell fordítani arab és perzsa nyelvről a rendelkezésre álló műveket, és széles körben, több európai nyelven annotált bibliográfiákat kell közzétenni e témával kapcsolatosan. Könyvében ő maga angol nyelven több száz tételből álló, annotált bibliográfiát jelentetett meg a középkori muszlim pedagógiai irodalom körébe sorolható művekről. Nakosteen: History of Islamic Western Education... i. m. 76-77. o. és 93-106. o.
367. Tibawi: Arabic and Islamic Themes... i. m. 191-192. o.
368. Tabirisztán a Kaszpi-tenger és az Elborz-hegyvonulat közötti hegyes terület neve volt a középkorban.
369. Nakosteen: History of Islamic Western Education... i. m. 78. o.
370. Uo. 82. o.
371. Tibawi: Arabic and Islamic Themes... i. m. 192. o.
372. Galino, María Ángeles: Historia de la educación I. Edades antigua y media. Gredos, S. A., Madrid, 1968. 469. o.
373. Uo. 470. o.
374. Tibawi: Arabic and Islamic Themes... i. m. 194. o.
375. Galino: Historia de la educación I. i. m. 470-471. o.
376. Grunebaum, G. E. von - Abel, M. Theodora: Az-Zarnújí's Contribution to the Problem of Learning. In: Az-Zarnújí: Instruction of the Student: The Method of Learning. King's Crown Press, New York, 1947. 3. o.
377. Ibn Tufajl: A természetes ember. Gondolat, Budapest, 1961. Fordította: Katona Tamás; és El filósofo autodidáctico. Publicaciones de las Escuelas de Estudios Arabes, Madrid, 1948. Trad.: González Palencia Angel.
378. Lásd: Capitan Diaz, Alfonso: Historia del pensamiento pedagógico en Europa. Dykinson, Madrid, 1991. 206. o.
379. Ibn Khaldún: Bevezetés a világtörténelembe... i. m. 434. o.
380. Uo. 435. o.
381. Tibawi: Arabic and Islamic Themes... i. m. 196. o.
382. Dufourcq, Charles-Emmanuel: La vida cotidiana de los árabes en la Europa. Bolsi-Temas 22, Madrid, 1994. 15. o.
383. Vernet: Lo que Europa debe al islam... i. m. 156. o.
384. Uo. 156. o.
385. Uo. 158. o.
386. Good, H. G.: A History of Western Education. The MacMillan Company, New York, 1960. 86. o.
387. Zahoor, A.: Translators of scientific knowledge in the Middle ages. In: Zahoor, A.: Muslim history. 570-1950. (1992)
     http://users.erols.com/zenithco/Introl3.html (2001. június 20.)
388. Alonso, Manuel: Las fuentes literarias de Domingo Gundisalvo. In: Al-Andalus, 1946. 159. o.
389. Menendez Pidal, Gonzalo: Cómo trabajaron las escuelas alfonsíes. In: Nueva Revista de Filología Hispánica, 1951/5. 366. o.
390. Uo. 369. o.
391. Idézi Vernet: Lo que Europa debe al islam... i. m. 127. o.
392. Uo. 129. o.
393. Zahoor: Muslim history... i. m. 1. o.
394. Menendez Pidal: Cómo trabajaron las escuelas alfonsíes... i. m. 365. o.
395. Uo. 366. o.
396. Idézi: Vernet: Lo que Europa debe al islam... i. m. 105. o.
397. Uo. 106-108. o.
398. Nakosteen: History of Islamic Western Education... i. m. 187. o.
399. Jacquart, D. - Micheau, F.: La médecine arabe et l'Occident médieval. Maisonneuve & Larose, Paris, 1990. 167. o.
400. Uo. 153. o.
401. Grmek, M. D. (szerk.): Histoire de la pensée médicale en Occident I. Seuil, Paris, 1995. 148. o.
402. Soheil Afnan, F.: El pensamiento de Avicena. Fondo de Cultura Económica, Mexico-Buenos Aires, 1965. 267. o.
403. Watt, W. Montgomery: The influence of Islam on Medieval Europe. University Press, Edinburgh, 1972. 67. o.
404. Granjel, Luis S.: La medicina espanola antigua y medieval. Ed. Universidad de Salamanca, Salamanca, 1981. 69. o.
405. Uo. 77. o.
406. Farag: Why Europe responded... i. m. 301. o.
407. Zahoor: Muslim history... i. m.
408. Watt: The influence of Islam on Medieval Europe... i. m. 64. o.
409. Uo. 65. o.
410. Az alkímia történetéről lásd pl.: Eliade, Mircea: Herreros y alquimistas. Alianza, Madrid, 1974.; Lory, Pierre: Alchimie et mystique en terre d'islam. Verdier, Lagrasse, 1989.; Roob, Alexander: Alchemy and Misticism. Taschen, Köln, 1997.
411. Shamsuddín, Elía R. H.: Los alquimistas del islam. http://www.organizacionislam.org.ar/alquimis.htm (2002. 01. 10.)
412. Taton: La ciencia antigua y medieval... i. m. 546. o.
413. Ld. erről: Badawi, cAbdurrahmán: La transmission de la philosophie grecque au monde arabe; cours professé à la Sorbonne, 1967. Vrin, Paris, 1968.
414. Watt: The influence of Islam on Medieval Europe... i. m. 41-42. o.
415. Makdisi: Interaction between Islam and the West i. m. 290-293. o.