### Kodály Zoltán (1882-1967)
Zeneszerző, pedagógus. Gyermekkorát Galántán és Nagyszombatban töltötte. Budapestre kerüléséig jelentős mértékben autodidaktaként tanult. 1900-ban iratkozott be egyidejűleg a Zeneakadémiára és a Pázmány Péter Tudományegyetem magyar-német szakára. Hans Koessler zeneszerzés tanítványa lett, és a nagyhírű Eötvös Kollégiumnak is tagja. 1904-ben kapott zeneszerző diplomát, 1906-ban pedig doktorátust szerzett a magyar népdal strófaszerkezetét tárgyaló disszertációjával. 1906 decemberétől fél évig tanulmányúton járt Berlinben és Párizsban. 1905-ben kezdett - az addigi gyűjtések tanulmányozása nyomán - népdalokat gyűjteni, s még ebben az évben megismerkedett Bartókkal, akivel attól kezdve egyeztették gyűjtési eredményeiket. 1906-ban jelentek meg közös füzetben első népdalfeldolgozásaik énekhangra és zongorára. 1907-ben került a Zeneakadémiára, ahol a következő évtől átvette Hans Koesslertől a zeneszerzés oktatását. 1910-ben rendezték meg első szerzői estjét. 1911-ben részt vesz Bartókkal és számos zeneszerző kollégájával az Új Magyar Zene Egyesület megalapításában, melynek kamaraestjein művei is elhangzottak. 1913-ban hiába nyújtott be - ismét Bartókkal közösen - tervet a Kisfaludy Társasághoz teljes népzenei gyűjtésük kiadására. A Tanácsköztársaság idején kinevezték Dohnányi Ernő mellé a Zeneakadémia aligazgatójának, majd felfüggesztették állásából. A világháború miatt megakadt nemzetközi karrierje szempontjából döntő, hogy 1921-től a bécsi Universal Edition jelentette meg műveit. Az 1923-ban átütő sikerrel bemutatott Psalmus hungaricust 1926-tól kezdve kiemelkedő sikerrel játszották külföldön. Ebben az évben mutatták be daljátékát, a Háry Jánost, melynek zenéjéből szvitet állított össze. Műveit kiváló karmesterek dirigálták, de mellettük már maga is föllép művei dirigenseként. Az 1930-as évektől jelentős műveket írt megrendelésre (Budavári Te Deum Buda töröktől való visszafoglalásának emlékére, Páva-változatok az amszterdami Concertgebouw Zenekar számára, Concerto a Chicagói Filharmonikusok számára). Bécs náci német megszállása után művei kiadását (Bartókkal együtt) a londoni Boosey & Hawkes cégre bízta. Bartók amerikai emigrációjától kezdve átvette a magyar népdalok sajtó alá rendezésének munkáját. A kiadást azonban - elsősorban a világháború miatt - csak újabb évtizeddel később, 1951-ben lehetett megkezdeni (Magyar Népzene Tára). Budapest felszabadulását követő első bemutató hangversenyen az óvóhelyen íródott Missa brevist adták elő. A háborút követő években számos kitüntetést és kitüntető feladatot kapott; többek között 1946-1949-ben a Magyar Tudományos Akadémia elnöke volt. Számos külföldi egyetem avatta díszdoktorrá és nemzetközi társaság választotta elnökévé, köztük a Nemzetközi Népzenei Tanács. Élete utolsó éveiig tett rendszeres külföldi előadókörutakat. Életművében kompozíciói mellett nagy jelentőségűek tudományos munkái és publicisztikai tevékenysége (többek között Bartókról szóló cikkei) is. HP