### Jordánszky-kódex, Érdy-kódex, Székelyudvarhelyi Kódex
Jordánszky-kódex A 194 levél terjedelmű magyar nyelvű bibliafordítást 1516-1519 között másolták. A kézirat az Ószövetség első hét könyvét és Szent Pál leveleit kivéve a teljes Újszövetséget tartalmazza. A fordító személye, a kódex keletkezési helye ismeretlen, egyes fejezetei a Margit-szigeti domonkos Érsekújvári Kódexszel rokonítják; írása, díszítése, helyesírása a Karthauzi Névtelen Érdy-kódexéhez áll közel. A csonka kézirat a nagyszombati klarissza kolostor 1782-ben történt feloszlatásakor került Fába János, majd Jordánszky Elek esztergomi kanonokok birtokába, s végül az esztergomi Főszékesegyházi Könyvtárba. Időközben két másik része is előkerült (Jankovich-töredék, Csemez-töredék). Kiadása: A Jordánszky-kódex. Hasonmás és olvasat. Kiadta: Lázs Sándor. Kísérőtanulmány Csapodi Csaba, Utószó és szómagyarázatok Lázs Sándor. Budapest, 1984. ME-SHA Érdy-kódex A 338 levél terjedelmű, magyar nyelvű prédikáció- és legendagyűjtemény szerzőjét Karthauzi Névtelenként tartja számon az irodalomtörténet. Az 1526 táján végleges formába öntött kódex a latin előszó alapján a lövöldi (Városlőd) karthauzi kolostorhoz köthető. A Névtelen a terjedő lutheri eretnekséggel szemben tartalmas olvasnivalóval kívánta a különböző kolostorokban élő, latinul nem tudó laikus testvéreket és apácákat ellátni. Az egyházi év nagy ünnepköreire és vasárnapjaira, valamint a szentek ünnepeire kínál a napi miseolvasmány mellé felolvasásra szánt prédikációt, posztillát, s a szentek esetében legendát is. Az első rész csonka, a nagyböjttel megszakad; a de sanctis (a szentekről szóló) rész viszont teljes, egyúttal ez a legterjedelmesebb magyar nyelvű legendárium is. A prédikációk fő forrása Temesvári Pelbárt Pomeriuma, a legendáké a Legenda aurea, ám ezek mellett számos egyéb forrást is használt a kitűnő stílusú kompilátor. Előbb Nagyszombati-kódex néven tartották számon, majd első ismertetőjéről, Érdy Jánosról nevezték el. A kódexet 1814-ben adományozta a nagyszombati papnevelő intézet a Magyar Nemzeti Múzeum Könyvtárának. Jelenleg az Országos Széchényi Könyvtárban őrzik Budapesten. Kiadása: Érdy codex. Kiadta: Volf György. Budapest, 1876. (Nyelvemléktár 4-5.); A Néma Barát megszólal. Válogatás. Szerkesztette: Madas Edit. Budapest, 1985. Irodalom: Molnár József - Simon Györgyi: Magyar nyelvemlékek. Tankönyvkiadó, Budapest, 1976, 184. ME-SHA Székelyudvarhelyi Kódex A 188 levél terjedelmű, 1526-1528 között másolt magyar nyelvű, vegyes tartalmú kézirat nagyobb részét Nyújtódi András ferences szerzetes fordította és másolta Judit nevű apáca húga számára. A kódex tartalmazza az ószövetségi Judit könyve fordítását, a legrégibb magyar katekizmust, egy halálról szóló elmélkedést és példagyűjteményt, két szerzetesi életre vonatkozó elmélkedést és a vasárnapi evangéliumi olvasmányoknak egy csonka sorozatát. A kódex 1810-ben Fancsali Dániel tulajdona volt, tőle került a székelyudvarhelyi katolikus gimnázium könyvtárába. Itt fedezte fel 1876-ban Szabó Sámuel kolozsvári református kollégiumi tanár. Jelenleg a székelyudvarhelyi római katolikus plébánián őrzik. Kiadása: Székelyudvarhelyi Kódex 1526-1528. Kiadta: N. Abaffy Csilla. Magyar Nyelvtudományi Társaság, Budapest, 1993. (Régi Magyar Kódexek 15.) ME