# {1-637.} Jegyzetek

FEJEZETEK

- KÉNYSZER, JOG, SZABADSÁG
- A MAI KÜLFÖLD SZEMLÉLETE A MAGYARSÁGRÓL
- ETIKA ÉS BÜNTETŐJOG
- ERDEI FERENC MUNKÁSSÁGA A MAGYAR PARASZTSÁG VÁLSÁGÁNAK IRODALMÁBAN
- A PÉNZ
- ELIT ÉS SZOCIÁLIS ÉRZÉK
- KORUNK DIAGNÓZISA
- JOGSZERŰ KÖZIGAZGATÁS, EREDMÉNYES KÖZIGAZGATÁS, ERŐS VÉGREHAJTÓ HATALOM
- AZ EURÓPAI EGYENSÚLYRÓL ÉS BÉKÉRŐL

Bibó István tanulmányait jegyzetekkel adjuk közre. A jegyzetek alapvetően azt a célt szolgálják, hogy elősegítsék a mondandó megértését, eligazítsanak a kevéssé ismert vagy a történeti emlékezetből kiesett eseményekben, megvilágítsák azok hátterét, és tájékoztassanak a tanulmányokban szereplő személyekről. Elkészítésükkor általános műveltséggel, de társadalomtudományi szakismeretekkel nem kimondottan rendelkező olvasók igényeihez próbáltunk igazodni. Nem tekintettük feladatunknak, mert az az utószóé, hogy Bibó István történelemfelfogását, értékeléseit bíráljuk, az európai és a magyar történeti fejlődésről általa rajzolt képet boncolgassuk, csupán arra törekedtünk, hogy a mai kutatási eredmények fényében a ténybeli tévedéseket és pontatlanságokat kijavítsuk, a ma már meghaladott álláspontokat és értékeléseket jelezzük. A Kényszer, jog, szabadság c. tanulmány esetében azonban kénytelenek voltunk néhány alapvető filozófiai és jogelméleti fogalmat magyarázni és értelmezni, mert nemcsak a szélesebb olvasóközönség, de a szakemberek körében sem eléggé ismertek. Kiemelkedő történelmi személyiségeket, nevesebb írókat, politikusokat, tudósokat általában nem jegyzeteltünk meg. Akik viszont jegyzetet kaptak, azok esetében igyekeztünk – röviden – teljes életpályát felvázolni, műveik részletes felsorolásával. Ahol kellett, pontosítottuk a tanulmányok hivatkozásait és a bibliográfiai utalásokat, bár néhány esetben nem sikerült a könyvészeti adatokat tisztázni. Bibó István egyes tanulmányaihoz írt saját jegyzeteit érintetlenül hagytuk. A jegyzetek elkészítésénél a hazai szakirodalom, a kézikönyvek és lexikonok mellett támaszkodtunk a nemzetközi történeti irodalomra, valamint nagy nyugati és kelet-európai lexikonokra, de sok esetben saját kutatásokat is folytattunk, különösen akkor, ha a rendelkezésre {1-638.} álló adatok és utalások hiányosak vagy pontatlanok voltak. Szeretnénk remélni, hogy munkánkkal a meginduló Bibó-kutatásnak is hasznos szolgálatot tehettünk.

Bibó István tanulmányait, ha megjelentek, a korábbi publikáció alapján, ha nem, kéziratból, a mai helyesírási szabályok figyelembevételével közöljük. A kézírásos tanulmányok megjelentetésének mikéntjéről külön jegyzetek igazítanak el.

Végezetül szeretnénk köszönetet mondani ifj. Bibó Istvánnak, a lektoroknak, az MTA Történettudományi és az MTA Állam- és jogtudományi Intézete munkatársainak, kollégáinknak, akiknek áldozatkész segítsége nélkül e kötetek és a jegyzetek nem készülhettek volna el.

Budapest, 1985. május
A szerkesztők