# {2-523.} VÁLSÁG UTÁN – VÁLASZTÁS ELŐTT

FEJEZETEK

- (folytatás...)

{2-525.} Az induló magyar demokrácia összes adottságait és lehetőségeit azért volt érdemes nagyon tüzetesen felmérni, mert volt bennük valami többlet az átlagos európai lehetőségekkel szemben, lévén Magyarország a legnyugatiasabb fejlődésű az összes kelet-európai parasztországok között. Ezért volt az, hogy a kormányzási forma, amely úgy indul neki egy baloldali, radikális társadalmi reformpolitikának, hogy közben az addig összes számottevő és fasizmusban nem kompromittált politikai erőket összefogja, Magyarországon sokkal tovább tartott, mint bármely más kelet-európai parasztországban, s bizonyos adottságok továbbra is ilyenszerű konstrukciók irányában hatnak. A kisgazdapárt eddigi vezetőinek emigrációjával azonban minden jel szerint mégis nagymértékben megváltozik az az egyensúly, melyen a magyar demokratikus kormányzás két és fél után nyugodott, s Magyarországon is inkább fog érvényesülni az európai fejlődés átlagos sémája. Az a fordulat, mely ezt előidézte, nem zajlott le különösen szerencsés körülmények között. Bekövetkeztek dolgok, melyekről jó ideje világos volt, hogy bekövetkezésük a helyzet tisztulásának előfeltétele, de olyan módon, hogy az a tisztulást magát kétségessé teszi. Érdemes tehát még egyszer összefoglalóan felmérni azt az utat, mely idáig vezetett és azt, mely innen továbbvezet.

A lezajlott válság megértéséhez két hazai politikai tényezőt kell még egyszer jellemezni: egyik a kisgazdapárt vezetésének a reakcióba kerülése, másik a kommunista párt reakció elleni harca. A továbbvezető utat megszabó politikai tényezők pedig: a párterőviszonyok eltolódása, egy új ellenforradalmiság körvonalainak az eddiginél határozottabb kirajzolódása, a magyar demokratikus kormányzás formai törvényességével kapcsolatos {2-526.} kérdések jelentőségének a megnövekedése, végül pedig az ország világpolitikai helyzetének a módosulása. Mindeme hullámzások közepette azonban van, ami alapjában változatlan maradt: az ország politikai és társadalmi fejlődésének a belső szükségletei s az ebből fakadó feladatok.