#### Alfred Nobel végrendelete "Egyéb hátramaradó, hasznosítható vagyonom a következőképpen használandó fel: Hagyatékom gondnokai által biztos értékpapírokban elhelyezett tőkém alapot képvisel majd, amelynek évi kamatai azok számára osztassanak fel, akik az elmúlt esztendőben az emberiségnek a legnagyobb hasznot hajtották. E kamatok öt egyenlő részre oszlassanak, amelyből egy rész azé, aki a fizika terén a legfontosabb felfedezést vagy találmányt érte el; egy rész azé, aki a legfontosabb kémiai felfedezést vagy tökéletesítést érte el; egy rész azé, aki a fiziológia vagy az orvostudomány terén a legfontosabb felfedezést tette; egy rész azé, aki az irodalomban eszmei értelemben a legjobbat alkotta; egy rész azé, aki a legtöbbet vagy a legjobban működött közre a népek testvériségéért, az állandó hadseregek megszüntetéséért vagy csökkentéséért, valamint a békekongresszusok megrendezéséért és követeléséért. A díjakat a fizikában és a kémiában a Svéd Tudományos Akadémia, a fiziológiában vagy az orvostudományban a stockholmi Karolinska Intézet, az irodalomban a stockholmi Akadémia, a béke ügyében pedig egy öttagú bizottság adja ki, amelyet a norvég Storting választ. Kifejezett akaratom, hogy a díjak odaítélésében a nemzetiség kérdése fel ne merüljön, így tehát a díjat a legméltóbb nyerje el, akár skandináv az, akár nem." A vagyon a végrendelet meghagyásakor mintegy 50 millió svéd korona volt. A díj összege a változó kamatjáradékok miatt nem minden évben azonos, de átlagosan 160 ezer svéd korona (1957-ben például 208 600 korona volt!). A végrendelet végrehajtása rengeteg vitára adott alkalmat, mert a szöveg számos résztelte nem tért ki. Nem volt például bizonyos, hogy a díjat egy-egy évben csak egy személy kaphatja-e, vagy megosztható. Csak személyek kaphatják-e, vagy odaítélhető szervezeteknek is? Ezeknek a jogi részleteknek az eldöntése csaknem öt évet vett igénybe, s így az első díjakat 1901-ben osztották ki. A jelöltek kiválogatásában a világ tudósai és a kulturális élet képviselői vesznek részt. A bizottságok a világ különböző országaiból beérkező javaslatok alapján döntenek. Természetes, hogy a Nobel-díjak odaítélése évről évre élénk vitát vált ki, és az utókor nem egy esetben ténylegesen nem is igazolta a korabeli bizottság döntését. Időközben aktuálissá vált az a kérdés is, hogy a Nobel-díjjal jutalmazandó tudományágak mellé a testamentum megfogalmazása óta több olyan önálló tudományág sorakozott fel, amely a végrendelet szerint nem díjazható. Nem adható ki például mindmáig matematikai díj. Másfelől a díjazható tudományágak sok ponton érintkeznek, nem választhatók el olyan határozottan, mint Nobel idejében. Ezért fordul elő mind gyakrabban, hogy például fizikusok kapnak fiziológiai díjat, olykor technikusok fizikait, máskor vegyészek orvostudományit. A végrendelet azonban jogilag kötelez, nem avulhat el. Az például, hogy a közgazdaságtan az elmúlt évtizedek során igen fontos tudománnyá lett, arra indította a végrendelet mai végrehajtóit, hogy valamiképpen helyet adjanak e tudománynak is a díjazottak között. Így jött létre a közgazdasági Nobel-díj, amely azonban megkülönböztetés végett az „Alfred Nobel-emlékdíj” nevet viseli, s a svéd állam alapította. A díjakat nem a Nobel-alapítványból adják ki. Erkölcsileg természetesen ez a díj azonos értékű a Nobel-díjjal, a díjazottaknak tehát helyet kell adnunk e kötetben is. A Nobel-díj kiosztása minden év decemberében - az alapító halála évfordulóján - a tudományos és a művészeti világ ünnepi eseménye. A díj átadásának ceremóniáin általában részt vesz maga a svéd király is, rendszerint ő adja át a díjakat. Kikötés, hogy a díjat csak még életben levő tudós vagy művész kaphatja meg, utólagos díjazásra így nem nyílik lehetőség. Két kivétel akad, Hammarksjöld Nobel-békedíja, melyet tragikus balesete után posztumusz díjként ítélt meg számára a bizottság, valamint E. Karlfeldt posztumusz irodalmi Nobel-díja. Az oklevél és az érem a díjazott visszavonhatatlan tulajdona, tehát ha valami miatt nincs módja átvenni vagy nem akarja a díjat átvenni, az mindig rendelkezésére áll. Csak a pénz átvételének joga évül el záros határidőn belül. A díjazottat a megjelent vendégeknek általában egy-egy svéd tudós mutatja be, ő méltatja munkásságát, amire a díjazott röviden válaszol. Külön előadásokban számolnak be a díjazottak az ünnepség lezajlása után az egyes szakmai szekciók keretén belül. Gyakran előfordul, hogy a fizikai, kémiai stb. díjakat egy-egy évben visszatartják, majd a következő évben visszamenőleg kiosztják. 1901 óta évről évre kiosztják a díjat, kivételt csak néhány háborús év jelentett, amikor a bizottságok sem működtek – akaratlanul is szimbolizálva Nobel akaratát. Azt az egyszerű akaratot, amelyet a Nobel-emlékérem mondata fejez ki: Inventas vitam iuvat excoluisse per artes – Szép dolog az életet találékony művészetekkel nemesíteni. |
3/3 | Lap teteje |  |