| Más közgazdasági díjazott |  |
Az Encyclopaedia Britannica szerint Milton Friedman a laissez faire-doktrína híve és egyik megalapítója, eszerint a társadalom gazdasági ügyeit a kollektív hatalomgyakorlás kizárásával az egyéni döntésekre kell bízni. Így lett ő a monetarizmus USA-beli vezéregyénisége. Mint 1991-ben megjelent "Monetarist Economics" című könyvében megfogalmazta, az üzleti ciklus elsősorban a pénzkínálattól és a kamatlábaktól függ - nem pedig a kormány pénzpolitikájától. A feleségével írt és 1962-ben kiadott "Capitalism and Freedom" című művében a központosított és bürokratikus jóléti hálózatok helyett a negatív jövedelemadó vagy a szavatolt jövedelem mellett érvelt, mivel szerinte ezek a szociális hálók az individualizmus és a hasznos munka ellen hatnak. Milton Friedmant ellentmondásosan ítélik meg. Egyrészt arrogáns személyisége miatt, mivel a vitákban túl nyíltan, kertelés nélkül, sokak szerint durván fejtette ki véleményét. Másrészt konzervatív, jobb oldali politikai-gazdasági nézetei miatt, mint például a "sokk-terápia" atyját, Nixon és Reagen elnök tanácsadóját, valamint gazdasági téziseinek néhány demokratikus (így Margaret Thacher Egyesült Királyságában) és diktatórikus országokban (mint például Chilében Pinochet által) sikeresen alkalmazott volta miatt. Kivételes tudományos teljesítményét ugyanakkor senki nem vonja kétségbe. A korszerű családelemzés egyik célja a kivételes szellemi teljesítmény gyökereinek kutatása. Milton Friedman ismert felmenő és oldalági rokonságában kivételes szellemi képességű személyiség nem található. Házassága tükrözi "a hasonló hasonlót választ" szabályt, mind származásukat, mind foglalkozásukat, mind kiváló szellemi képességeiket tekintve. A kivételes szellemi teljesítmény négy adottságon nyugszik. Az első az átlagost meghaladó általános értelmesség, amely Milton Friedman esetében nem lehet kétséges. A másik feltétel valamelyik specifikus mentális adottságban való kivételesség. A tudósok értékelésekor ezt nem mindig könnyű azonosítani, bár sokuknál így Milton Friedmannál is - a kivételes matematikai adottság kiemelhető. Ennek fontosságát ő is hangsúlyozta, mint a tiszta logikai gondolkodás és levezetések alapját. Magam úgy gondolom, hogy míg a kivételes muzsikus csak a zenében, a kivételes költői talentum csak a költészetben képes jól körülhatárolható kivételes adottságának valóra váltására, addig a tudósok igen különböző területeken bizonyíthatják különleges képességeiket. Elég Friedmannak a sugárhajtóművek gázturbináival vagy a légelhárító lövedékek szerkezetével kapcsolatban a 2. világháború alatt végzett kutatásaira utalni. Mint Marx György: "A marslakók érkezése" című könyvében olvashatjuk: " ... hadiszolgálatként a Statisztikai Kutatócsoportban dolgozva az ötvözetek magas hőmérsékleten való szilárdságát tanulmányozta, ami a sugárhajtóművek gázturbináinak forgó alkatrészeinél volt lényeges. Mint mondotta: - Ez nem gazdaságtan volt, hanem fizika, így nem kellett évekig várakoznom, amíg kiderül, hogy elméleti egyenleteim következtetéseit megerősíti a tapasztalat. Még sikeresebb volt a légelhárítás hatékonyságára vonatkozó elemzése a légelhárító lövedékek szerkezetével kapcsolatban. " A harmadik adottság a kreativitás, amely Friedman közgazdasági elméleteinek létrejöttében is döntő lehetett. Ez egyaránt vonatkozhat a sok lehetséges téma közül a számára legtöbbet ígérő kiválasztására, valamint ennek következetes és új összefüggéseket feltáró megoldására. A negyedik a motiváció, a feladat iránti elkötelezettség, amely - Friedman szerint - az állhatatos, kitartó, a cél megoldásának mindent alárendelő munkában nyilvánul meg. E négy adottság egybeesésekor várható a kivételes tehetség, amelynek valóra váltása a kivételes talentum és a társadalmi teljesítmény formájában a külső feltételek függvénye. Az utóbbit is négy csoportra szoktuk elkülöníteni. A családi körülmények nála nem voltak jónak mondhatók, mégis önerőből képes volt a nehézségeken úrrá lenni. Iskoláztatása során két fontos jellegzetesség emelhető ki. Egyrészt a zsidó kultúra alap-vető felismerése, hogy a szülők gyermekeiknek a minél magasabb szintű iskoláztatással adhatják a legtöbbet. Mindez a Milton családra is jellemzőnek mondható. Másrészt a jó tanárok szerepe az ő életében is meghatározónak tűnik, mivel kivételes tehetségének felismerését követően mentorainak sokat köszönhetett továbbtanulása segítéséhen és a legjobb iskolák megtalálásában. A kortárs csoportok hatását a tizenéves korban szoktak hangsúlyozni, nála inkább a (elsőbb-fokú tanintézményekben dolgozó kollégáinak és a kortárs tudósok hatását érdemes kiemelni, mind pozitív (akiknek elméleteit és tanait továbbfejlesztette, illetve megújította), mind negatív (például John Maynard Keynes közgazdaságtanaival szembeni harcban) értelemben. A negyedik csoportba a társadalmi lehetőségek és hatások kerülnek, amelyeket Friedmannál az USA-ban születése határoz-hatott meg. Erre ő is gondolt: " ... én Amerikában születtem. Ha (szülei) Beregszászon maradtak volna, ott ismerkedtek volna össze, én is Beregszászon maradtam volna. Nem amerikai, hanem szovjet állampolgár lennék." S akkor igen nagy valószínűséggel Nobel-díjat sem kapott volna..." A Nobel-díjasok magyarszármazásának kritikus elemzésekor számos szempontot érdemes figyelembe venni. 1) Milton Friedman már az USA-ban született, ez büszkén vállalt hazája. 2) Így amerikai-angol anyanyelvű, magyarul alig tudott. 3) Milton iskoláit az USA-ban végezte. 4) Sohasem élt Magyarországon (1990-ben járt hazánkban). 5) Az USA-ban elért kutatási eredményeiért kapott Nobel-díjat. 6) Az USA állampolgárának tartotta magát, de szülei magyar származását sohasem tagadta, sőt büszkén vállalta. 7) Szülei kétségtelenül magyarok voltak, mindketten Magyarországon, magyar állampolgárként születtek, noha már az USA-ban haltak meg. Rokonságának egy része szülőföldjén maradt, noha mind a Friedman-, mind a Director-családra a nagyfokú szociális mobilitás volt a jellemző. Milton Friedman tehát semmiképpen nem tekinthető magyar Nobel-díjasnak - Robert Bárányhoz, Richard Zsigmondyhoz, John Polanyihoz hasonlóan -, de szüleinek magyar származása tény. Fizikai Szemle 2001-12 |
2/2 | Lap teteje |  |