| Más orvosi díjazottak |  |
Szent-Györgyit már 1934-ben is jelölték a Nobel-díjra, végül is 1937-ben kapta meg: " ... a biológiai égésfolyamatok, különösképpen a C-vitamin és a fumársavkatalízis szerepének terén tett felfedezéseiért" indoklással. A Nobel-díj meghozta a szakmai elismerést és a világhírnevet. A Magyar Tudományos Akadémia 1938-ban rendes tagjai sorába választotta (1935-től levelező tagja volt annak), majd a szegedi egyetem rektora lett, ahol az izommozgás biokémiájával kezdett el foglalkozni. Szakmai berkekben általános a felfogás, hogy Szent-Györgyi ezen a téren is a Nobel-díjjal értékelt munkájával egyenértékű eredményeket ért el, melyek közül a legjelentősebbnek a mechanikai izommozgás fehérjekémiai hátterének feltárását tekintik. A második világháború végjátékában kémregénybe illő események szereplőjévé válik. Szent-Györgyi Albertet kitűnő angol kapcsolataira építve a Kállay-kormány Isztambulba küldte. A titkos diplomáciai küldetés célja Magyarország háborúból való kiugrásának az előkészítése volt. Lefolytatta a tárgyalásokat, a kiugrási kísérlet mégis meghiúsult, a németek viszont tudomást szereztek Szent-Györgyi útjáról. Az 1944. március 19-i német megszálláskor kénytelen volt illegalitásba vonulni. Hitler személyesen adott parancsot elfogatására, s a Gestapo mindent elkövetett kézre kerítésének érdekében. Szinte az utolsó pillanatban sikerült őt kicsempészni a svéd nagykövetségről, ahonnan a már szovjet hadsereg által ellenőrzött területre került. Közvetlenül a háború befejezése után állt neki az Akadémia újjászervezésének, de minduntalan a konzervatív akadémikusok ellenállásába ütközött, ezért egy új Természettudományi Akadémiát hívott életre. Elnökéül azt a Bay Zoltánt választották, aki később követette őt az Amerikai Egyesült Államokba és elévülhetetlen érdemeket szerezett a fizika területén. Tagjai sorában ott volt Wigner Jenő (Nobel-díjas fizikus), Neumann János (a számítógép atyja), Riesz Frigyes (világhírű matematikus), Hevesy György (kémiai Nobel-díjas) és még sokan mások. Végül is a kormány a két akadémiát összevonta és bár Szent-Györgyit kérték fel az elnöki poszt elfoglalására, ő maga helyett Kodály Zoltánt javasolta. Rákosi színrelépését követően a kommunisták fokozódó agresszivitással és egyre leplezetlenebbül kezdtek fellépni az ideológiájukkal nem szimpatizálókkal szemben. Szent-Györgyi 1947-ben éppen a svájci Alpokban töltött néhány hetet, amikor értesült arról, hogy jó barátját, Zilahy Lajos írót otthon letartóztatták. Ekkor úgy döntött, hogy nem tér vissza Magyarországra, hanem letelepedik az Egyesült Államokban és ott folytatja tovább kutatásait. Példáját nemsokára számosan követték a tudományos és művészvilág kimagasló személyiségei közül. Először a National Institute of Health tudományos munkatársa lett, nem sokkal később azonban létrehozták számára a Woods Hole-i Marine Biological Laboratoryban az Institute for Muscle Research (Izomkutató Intézet) részleget, ahol a még Szegeden elkezdett kutatásait folytathatta. Tudósi tekintélyét is latba vetette, amikor az értelmetlen vietnami háború ellen emelte fel szavát, igen keményen bírálva az amerikai kormányt. Az őrült majom címmel kiadott könyve, amelyben a civilizáció túlélési esélyeiről elmélkedik, máig a legjelentősebb háborúellenes írások közé tartozik. Az enyhülés éveiben tagja volt annak az amerikai delegációnak, amely Magyarországnak visszaadta a Szent Koronát. Élete utolsó két évtizedét a rákkutatásnak szentelte. Bár a rákos sejtek kialakulásáról kidolgozott hipotézisét a biológusok többsége értetlenül fogadta, töretlen alkotókedve és vitalitása élete utolsó percéig megmaradt. Kilencvenhárom éves korában hunyt el 1986. október 22-én Woods Hole-ban. Az Atlanti-óceán partján lévő házának kertjében van eltemetve. |
2/2 | Lap teteje |  |