# Irodalom

Király István: Szemelvények fiatal költők műveiből. SzabN 1950. jan. 1. – Juhász Ferenc: Simon István: Tanú vagyok. Csill 1951. 124–127. és Irodalom és felelősség. Szerk. Szabolcsi Miklós. 1955. 303–307. – Pándi Pál: Simon István: Tanú vagyok. IÚ 1951. 1. sz. – Bodnár György: Hajnali lakodalmasok. Csill 1952. 1530–1534. – Bóka László: Simon István: Hajnali lakodalmasok. Béke és Szabadság 1952. 30. sz. – Pándi Pál: Hajnali lakodalmasok. IÚ 1952. 15. sz. és P. P.: Viták és kritikák. 1954. 22–26. – Juhász Béla: Simon István: Érlelő napok. Építünk 1953. 4. sz. 64–65. – Kardos László: Simon István: Érlelő napok. IÚ 1953. 20. sz. és K. L.: Vázlatok, esszék, kritikák. 1959. 447–450. – Koczkás Sándor: Négyen a fiatalok közül. ÚH 1953. 10. sz. 114–123. – Pándi Pál: Gazdag, sokszínű költészet. SzabN 1953. nov. 23. és P. P.: Viták és kritikák. 1954. 113–117. – Diószegi András: Simon István: Nem elég. SzabN 1954. szept. 1. és D. A.: Megmozdult világban. 1967. 511–515. – Kuczka Péter: Érlelő napok. Csill 1954. 337–341. – Pándi Pál: Érlelő napok. P. P.: Viták és kritikák. 1954. 113–117. – Héra Zoltán: Himnusz az értelemhez. SzabN 1955. dec. 20. – Juhász Ferenc: Simon {790.} István: Nem elég. Béke és Szabadság 1955. 10. sz. és Irodalom és felelősség. Szerk. Szabolcsi Miklós. 1955. 303–307. és J. F.: Mit tehet a költő? 1967. 68–70. – Nagy János: Simon István: Nem elég. Alf 1955. 1–2. sz. 110–114. – Pándi Pál: Simon István: Nem elég. IÚ 1955. 12. sz. – Szabolcsi Miklós: Simon István: Nem elég. Csill 1955. 1921–1924. és Sz. M.: Költészet és korszerűség. 1959. 186–191.– Szauder József: Simon István versei. ÚH 1955. 4. sz. 94–101. – Czibor János: Himnusz az értelemhez. Csill 1956. 793–796. – Gáldi László: Költői nyelvünk legújabb gazdagodása. Nyr 1956. 327–329. – Juhász Béla: Simon István költői útjáról. Alf 1956. 3. sz. 40–49. – Lukácsy Sándor: Új jelenségek a magyar költészetben. Dt 1956. 18. sz. 55–58. – Héra Zoltán: A felhő árnyéka. ÉI 1957. 1. sz. – Diószegi András: Simon István: Pacsirtaszó. ÉI 1958. 27. sz. – Halasi Andor: Simon István: Pacsirtaszó. MNemzet 1958. júl. 3. és H. A.: A jövő felé. 1964. 183–186. – Kiss Lajos: Simon István költészete. ActaUnivSzegediensis SecLitt 1958. 111–122. és K. L.: Élet és esztétika. Szeged 1960. 41–66. – Kiss Lajos: "Atomkorszak" vagy szocializmus. Ttáj 1958. 7. sz. 1. – András Sándor: Simon István: A Jangce vitorlái. IÚ 1959. 20. sz. – Bárdosi Németh János: Simon István: A Jangce vitorlái. Je 1959. 5. sz. 105–107. – Illés Lajos: A Jangce vitorlái. Nszab 1959. júl. 5. – Juhász Béla: Népiesség és modernség Simon István költészetében. Alf 1959. 1. sz. 147–155. – Mátyás Ferenc: Simon István: A Jangce vitorlái. Kort 1959. 946–948. – Rózsa András: A Jangce vitorlái. Alf 1959. 5–6. sz. 154–157. – Szabó György: A Jangce vitorlái. ÉI 1959. 22. sz. – Szauder József: Simon István: Pacsirtaszó. Kort 1959. 129–137. – Bodnár György: Simon István: Februári szivárvány. ÉI 1960. 10. sz. – Juhász Béla: Simon István: Februári szivárvány. Kort 1960. 805–808. – Mátyás Ferenc: Februári szivárvány. Nszava 1960. márc. 6. – Rónay György: Az olvasó naplója. Simon István: Februári szivárvány. Vig 1960. 177–179. – Bárdosi Németh János: Simon István: Almafák. Je 1962. 547–549. – Farkas László: Simon István: Almafák. Nszab 1962. júl. 18. – Horváth Béla: Simon István versei. Látóh 1962. 158–159. – Juhász Béla: Almafák. Alf 1962. 4. sz. 164–167. – Kiss Ferenc: Simon István új kötetéről. ÚÍ 1962. 1045–1048. – Koczkás Sándor: "Az életed mit ér?" ÉI 1962. 32. sz. – Köpeczi Béla: Amire érdemes felfigyelni. Kort 1962. 1259–1260. – Ungvári Tamás: Simon István új verseiről. MNemzet 1962. júl. 1. – Czine Mihály: Három költő – három kötet. Közn 1964. 634–636. – Fábián Zoltán: Simon Istvánról. A Könyv 1964. 260–261. – E. Fehér Pál: Az Élet és Irodalom látogatóban Simon Istvánnál. ÉI 1964. 51. sz. és Látogatóban. Szerk. Erki Edit. 1968. 374–380. – Fodor András: Simon István: Gyümölcsoltó. Nművelés 1964. 6. sz. 43. – Fodor József: Simon István: Gyümölcsoltó. Látóh 1964. 936–938. – Garai Gábor: Tizenöt év gyönyörű terhe. ÚÍ 1964. 1013–1017. és G. G.: Eszköz és eszmélet. 1965. 171–184. – Jánosy István: A pannon táj költője. ÉI 1964. 27. sz. – B. Nagy László: Simon István: Gyümölcsoltó. Kr 1964. 6. sz. 48–51. és B. N. L.: A teremtés kezdetén. 1966. 331–341. – Takáts Gyula: Simon István Gyümölcsoltójáról. Kort 1964. 1496–1499. – Várkonyi Nagy Béla: Vázlat Simon István költői arcképéhez. Je 1964. 972–980. – Bíró Ferenc: Simon István: A virágfa árnyékában. Nszab 1965. jan. 19. – E. Fehér Pál: Teljesebb horizontért. ÉI 1965. 20. sz. – Féja Géza: Vallomás Simon István költészetéről. Kr 1965. 1. sz. 24–28. – Féja Géza: Vallomás és magyarázat. Kr 1965. 7. sz. 29–37. és F. G.: Lázadó alkonyat. 1970. 303–312. – Fülöp László: A virágfa árnyékában. ÚÍ 1965. 7. sz. 123–124. – Illés Lajos: Simon István. ÚÍ 1965. 5. sz. 47–50. és I. L.: Tizenkét portré. 1965 115–123. – Illés László: Osztály – nemzet – nagyvilág. Kr 1965. 2. sz. 3–6. és I. L.: Józanság és szenvedély. 1966. 623–631. – Martinkó András: A sokarcú népiség mai értelme. Kr 1965. 7. sz. 29–34.– Nyéki Lajos: Költő és kritikus. ÚjLátóh 1965. 565–568. – Sebő Ildikó: Simon István: A virágfa árnyékában. TársSz 1965. 3. sz. 118. – Székelyhidi Ágoston: Mű és hatása. Alf 1965. 1. sz. 79–82. – Szilágyi Ferenc: Költő a tájban. MNyr 1965. 339–344. – Takáts Gyula: Sokarcú népiség vagy sokarcú szocializmus? Kr 1965. 3. sz. 26–27. – Váci Mihály: A költészet forrásvidéke. Tük 1965. 48. sz. és V. M.: Toldi feltámadása. 1972. 117–124. – Vörös László: Simon István: A virágfa árnyékában. Ttáj 1965. 300–302. – Benjámin László: Korszerű-e a harmónia? Napj 1967. 4. sz. 12. – Csák Gyula: Simon István. ÉI 1967. 14. sz. – Dorogi Zsigmond: Szőlő és gesztenye. Nszab 1967. febr. 16. – Faragó Vilmos: Dicséretek – javaslattal. ÉI 1967. 3. sz. és F. V.: Perben – harag nélkül. 1969. 248–251. – Juhász Ferenc: Ködök, kikericsek. J. F.: Mit tehet a költő? 1967. 71–74. – Kabdebó Lóránt: Simon István: Szőlő és gesztenye. ÚÍ 1967. 5. sz. 119–123. – Kassai Kelemen János: Szőlő és gesztenye. Ttáj 1967. 405–406. – Pomogáts Béla: Simon István. Életünk 1967. 1. sz. 69–81. – Pomogáts Béla: Simon István: Szőlő és gesztenye. Kr 1967. 7. sz. 49–51. – Szeghalmi Elemér: Simon István költészete. Vig {791.} 1967. 714–717. – Tamás István: Egy képviselővel a választók között. Nszab 1967. 33. sz. – Várkonyi Nagy Béla: A kiegyensúlyozott világkép dicsérete. Je 1967. 558–561. – Csanádi Imre: Simon István: Verőfény. Nszab 1968. máj. 18. – Dorogi Zsigmond: Az idill háttere. ÚÍ 1968. 8. sz. 117–120. – Fenyő István: Verőfény. MH 1968. máj. 26. – Görömbei András: Simon István: Verőfény. Alf 1968. 8. sz. 68–70. – Grezsa Ferenc: Simon István: Verőfény. Ttáj 1968. 764–766. – Horváth Zsigmond: Emberi szolgálat. ÉI 1968. 23. sz. – Rosszijanov, Oleg: Három költő. SzabolcsSzatmáriSz 1968. 3. sz. 73–85. – Vasy Géza: Simon István: Verőfény. TársSz 1968. 7. sz. 107. – Alexa Károly: Simon István: Forró égöv alatt. TársSz 1969. 10. sz. 105. – Faragó Vilmos: Simon István kötetéről. F. V.: Perben – harag nélkül. 1969. 208–211. – Féja Géza: Hűség és szabadság. Kort 1969. 257–264. – Héra Zoltán: Költő-utazó. ÚÍ 1969. 6. sz. 112–113. – Kiss Ferenc: Simon István. Látóh 1969. 1106–1112. – Németh Tibor György: Forró égöv alatt. Nagyv 1969. 1402–1404. – Pálmai Kálmán: Simon István: Forró égöv alatt. Nszab 1969. ápr. 29. – Pomogáts Béla: Simon István: Forró égöv alatt. Életünk 1969. 1. sz. 91–92. – Szalay Károly: A távol közelében. Napj 1969. 8. sz. 10. – Földes Anna: Versekről prózában. F. A.: Karrierek, vallomások. 1970. 177–192. – Kamocsay Ildikó: Vallomások életről, szépségről. ÉI 1970. 49. sz. – Szombathelyi Ervin: Beszélgetés Simon Istvánnal. MH 1970. nov. 17. – Varga József: Simon István: Nem elég. V. J.: Adytól máig. 1970. 289–299. – Marafkó László: Simon István: Gyalogútról a világba. It 1971. 725–728. – Simon Zoltán: Simon István: Gyalogútról a világba. Kr 1971. 4. sz. 47– 49. és S. Z.: Változó világ, változó irodalom. 1976. 238–243. – Takáts Gyula: A nagy család költője. T. Gy.: Egy kertre emlékezve. 1971. 327–337. – Vasvári István: Simon István. Bibliográfia. 1971. 281. – Bertha Bulcsu: Interjú Simon Istvánnal. Je 1972. 199–207. és B. B.: Írók műhelyében. 1973. 358–382. – Galsai Pongrác: Az Élet és Irodalom a kármentőben. ÉI 1972. 2. sz. – Sziládi János: Zsenik a színpadon. Kort 1972. 326–327. – Tamás Attila: Simon István költészete; Himnusz az értelemről. T. A.: Irodalom és emberi teljesség. 1973. 83–97. – Alföldy Jenő: Nyílt szívvel, nyitott szemmel. Alf 1974. 6. sz. 83–88. – Bányai Gábor: Műhelybeszélgetés Simon Istvánnal. Nszab 1974. máj. 12. – Fenyő István: Simon István új könyveiről. Kort 1974. 1170–1174. és F. I.: Figyelő szemmel. 1976. 387–397. – Garai Gábor: A tiszta beszéd. ÉI 1974. 10. sz. – Héra Zoltán: Az éden természetrajza. H. Z.: A költemény felé. 1974. 331–342. – Pálmai Kálmán: Simon István: A magyar irodalom. Kr 1974. 4. sz. 22–23. – Rákos Sándor: Rétegződések egy könyv körül. Nszab 1974. szept. 29. – Bata Imre: Rapszódia az időről. Kr 1975. 8. sz. 20–21. – Búcsú Simon Istvántól. Somogyi Tóth Sándor, Garai Gábor, Illyés Gyula, Kiss Ferenc, Zelk Zoltán írásai. ÉI 1975. 28. sz. – Czine Mihály: Halotti beszéd – temetés után. Je 1975. 675–680. – Garai Gábor: Beszélgetés Simon Istvánnal. Kort 1975. 1493–1503. és S. I.: Írószobák. 1976. 379–402. – Laczkó András: "Együtt elfogyhatatlanul". Életünk 1975. 566–569. – Wéber Antal: Simon István: A magyar irodalom. It 1975. 480–484. – Apáti Miklós: Simon István embersége. ÉI 1976. 37. sz. – Dorogi Zsigmond: Simon István: Írószobák. ÉI 1976. 24. sz. – Fülöp László: Simon István lírája. It 1976. 892–909. – Galsai Pongrác: Egy találkozás emléke. Nszab 1976. okt. 2. – Juhász Ferenc: Simon István: Gyönyörű terhem. ÚjTük 1976. 47. sz. – Laczkó András: "Ballada a Szekeresről." Magyarázat Simon István verséhez. Életünk 1976. 513–520. – Laksin, V.: Simon István háza tája. Nagyv 1976. 1709–1718. – Leskó László: Simon István József Attila jelentőségéről. Életünk 1976. 195–201. – Mezei András: Megkérdeztük Simon Istvánt: Szereti-e a kategorizálást az irodalomban? ÉI 1974. 35. sz. és M. A.: Megkérdeztük ... 1976. 141–145. – Pomogáts Béla: Simon István. MH 1976. szept. 16. – Szombathelyi Ervin: Gyönyörű terhem. MH 1976. dec. 25. – Tasi József: Simon István elfeledett versei. ÚÍ 1976. 2. sz. 25–26. – Varjas Győző: Simon István első verseskötetéről. KatSzó 1976. 12. sz. 12. – Belohorszky Pál: Simon István: Gyönyörű terhem. Kr 1977. 5. sz. 19–20. – Dorogi Zsigmond: Simon István, a rádióriporter. Új Auróra 1977. 1. sz. 70–71. – Juhász Mária: Emlékezés Simon Istvánra. Kort 1977. 614–619. – Monoki-Tverdota György: Kedély, emberség, megbékélés. Simon István lírai életművéről. Napj 1977. 6. sz. – Simon Gy. Ferenc: Simon István "írószobájában". Az utolsó interjú. Új Auróra 1977. 1. sz. 60–69. – Somogyi Árpád: Sorok a Simon István-portréhoz. Új Auróra 1977. 1. sz. 54–56. – Garai Gábor: Simon István. G. G.: Meghitt beszélgetések. 1980. 185–206. – Pomogáts Béla: Simon István: Almafák. P. B.: Versek közelről. 1980. 203–213.