# Movement and Dance

FARAGÓ, J.–NAGY, O., Előbb a tánc, aztán a lakoma (First the Dance, then the Wedding Feast). Bucharest, n.d.; RÉTHEI PRIKKEL, M., A magyarság táncai (Hungarian Dances). Budapest, 1924; LAJTHA, L.–GÖNYEY, S., Tánc (Dance). In: A magyarság néprajza. IV. Budapest, 1941; VISKI, K., Hungarian Dances. Budapest, 1937; LUGOSSY, E.–GÖNYEY, S., Magyar népi táncok (Hungarian Folk Dances). Budapest, 1947; MOLNÁR, I., Magyar tánchagyományok (Hungarian Dance Traditions). Budapest, 1947; FARAGÓ, J.–ELEKES, D., Táncoljunk, daloljunk! Székely néptáncok (Let’s Dance, let’s Sing! Székely Folk Dances). Bucharest, {751.} 1949; MORVAY, P., A templomkertben, temetőben és halotti toron táncolás, s a halottas-játék népszokásához (Zur Volkssitte des Tanzes im Kirchengarten, im Friedhof und bei dem Totenmahle, und des Leichenspieles). Ethnographia, 1951; LUGOSSY, E., 77 leánytánc (77 Girls’ Dances). Budapest, 1952; MOLNÁR, I., Pusztafalutól Karcsáig (From Pusztafalu to Karcsa). Budapest, 1953; SZENTPÁL, O., Sióagárdi táncok (Dances of Sióagárd). Budapest, 1953; LUGOSSY, E., 39 verbunktánc (39 Recruiting Dances). Budapest, 1954; MORVAY, P.–PESOVÁR, E., Somogyi táncok (Dances of Somogy). Budapest, 1954; RÁBAI, M., Szatmári táncok (Dances of Szatmár). Budapest, 1954; Sz. SZENTPÁL, M., Felsőtárkányi táncok (Dances of Felsőtárkány). Budapest, 1954; SZENTPÁL, O., A csárdás (The csárdás). Budapest, 1954; MARTIN, GY., Bag táncai és táncélete (The Dances and Dancing-life of Bag). Budapest, 1955; VARGA, GY., Ajaki leánytánc (The Girls’ Dance of Ajak). Budapest, 1955; MORVAY, P., Az egykori verbuválás és régi népi táncaink ismeretéhez (Beiträge zum ehemaligen Werbetanz und zu anderen Volkstänzen in Ungarn). Néprajzi Közlemények, 1956; BELÉNYESY, M., Kultúra és tánc a bukovinai székelyeknél (Kultur und Tanz der umgesiedelten Bukowiner Szekler). Budapest, 1958; KAPOSI, E.–MAÁCZ, L., Magyar népi táncok és táncos népszokások (Hungarian Folk Dances and Folk Customs Related to Dance). Budapest, 1958; MAÁCZ, L., Adalékok csürdöngölő táncunk ismeretéhez (Contributions á la dance hongroise “csürdöngölő”). Ethnographia, 1958; KAPOSI, E.–PETHES, I., Magyar tánctörténeti áttekintés (Historical Survey of Hungarian Dance). Budapest, 1959; PESOVÁR, E., Alapi táncok (Dances d’Alap). Alba Regia, 1960; RÁSAI, M., Kun verbunkos (Cumanian Recruiting Dance). Budapest, 1960; MARTIN, GY.–PESOVÁR, E., Determination of Motive Types in Dance Folklore. Acta Ethnographica, 1963; MARTIN, GY., A sárközi Duna menti táncok motívumkincse (Motifs of the Dances of Sárköz along the Danube). Budapest, 1964; MARTIN, GY., East-European Relations of Hungarian Dance Types. Europa et Hungaria. Budapest, 1965; PESOVÁR, E., Der Tändel Tschardasch. Acta Ethnographica, 1969; MARTIN, GY., Magyar tánctípusok és táncdialektusok (Types and Dialects of Hungarian Dance). I–III. Budapest, 1970; BERKES, E., A szlavóniai magyar népsziget tánchagyományai (Dance Traditions of the Hungarian Ethnic Enclave in Slavonia). Létünk, 1973; MARTIN, GY., Ungarische Volkstänze. Budapest, n.d. 1973; MARTIN, GY., A táncos és a zene. Tánczenei terminológia Kalotaszegen (The Dancer and the Music. Dance Musical Terminologies at Kalotaszeg). Népi kultúra – Népi társadalom, 1977; MARTIN, GY., Az új magyar táncstílus jegyei és kialakulása (Development and Distinguishing Marks of the “New Style” in Hungarian Folk Dancing). Ethnographia, 1977; ESZE, T., Rákóczi tánca (Der Tanz Ferenc Rákóczis). Ethnographia, 1977.