# Fishing

HERMAN, O., A magyar halászat könyve, I–II (The Book of Hungarian Fishing, I–II). Budapest, 1887; MUNKÁCSI, B., A magyar népies halászat műnyelve (The Nomenclature of Hungarian Folk Fishing). Ethnographia, 1893; JANKÓ, J., A magyar halászat eredete (Herkunft der magyarischen Fischerei). Budapest–Leipzig, 1900; SZTRIPSZKY, H., Adatok Erdély őshalászatához (Data on the Ancient Fishing of Transylvania). Néprajzi Értesítő, 1903; SZTRIPSZKY, H., A Feketeügy halászatához, (About Feketeügy Fishing). Néprajzi Értesítő, 1903; KOVÁCS, A., Sárköz régi halászatához (On Old Fishing in Sárköz). Néprajzi Értesítő, 1904; SZABÓ, K., Ősi halászat nyomai Kecskemét környékén (Ancient Survivals of Fishing around Kecskemét). Ethnographia, 1918; BANNER, J., A szegedi halászbárka (The Fishing Boat of Szeged). Szeged, 1926; GÖNYEY, S., Adatok a Bodrog halászatához (Beiträge zur Fischerei des Bodrog). Néprajzi Értesítő, 1926; M. Kiss, L., A Sajó népi halászata (Die volkstümliche Fischerei an der Sajó [Komitat Borsod]). Néprajzi Értesítő, 1931; VISKI, K., Tihany őshalászata (Urfischerei in Tihany). Néprajzi Értesítő, 1932; ALAPI, GY., A csallóközi halászat története (The History of Fishing at Csallóköz). Komárom, 1933; GYÖRFFY, I., Az Ipoly menti halászat (Fischerei an der Ipoly). Néprajzi Értesítő, 1933; ECSEDI, I., Népies halászat a Közép-Tiszán és a tiszántúli kisvízeken (Volkstümliche Fischerei im Gebiet der mittleren Theiss und jenseits der Theiss). Debrecen, 1934; MORVAY, P., Adatok az Alsó-Szamos halászatához (Beiträge zur Kenntnis der Fischerei auf der Unteren Szamos). Néprajzi Értesítő, 1937; SZABÓ, K., Kecskeméti Múzeum halászati gyűjteménye (Die Fischerei-Sammlung der Kecskeméter Museums. Kom. Pest). Néprajzi Értesítő, 1937; GÖNYEY, S., A néprajzi Múzeum szigonygyűjteménye (Die Fischgabelsammlung des Ethnographischen Museums in Budapest). Néprajzi Értesítő, 1937; GUNDA, B., A magyarországi halászó hurkok eredete (Herkunft der ungarländischen Fischschlingen). Néprajzi Értesítő, 1938; NYÁRÁDY, M., A Rétköz régi halászata (Die alte Fischerei des Rétköz). Ethnographia, 1938; DEGRÉ, A., Magyar halászati jog a középkorban (Hungarian Fishing Rights in the Middle Ages). Budapest, 1939; ROSKA, M., Az erdélyi halastavak őskori vonatkozásai (Die vorgeschichtlichen Beziehungen der siebenbürgischen Seen). Néprajzi Értesítő, 1939; CSALOG, J., A Tolna megyei Sárköz népi halászata (Volkliche Fischerei im Sárköz). Néprajzi Értesítő, 1940; GUNDA, B., A magyar gyűjtögető és zsákmányoló gazdálkodás kutatása (Research on Hungarian Gleaning and Predatory Culture). Budapest, 1948; DIÓSZEGI, V., A zsákos tapogató kialakulása a Velencei-tavon (Die Entstehung eines mit Sack versehenen Deckkorbes am Velenceer See). {734.} Ethnographia, 1950; LUKÁCS, K,. Tiszai hatás a balatoni halászatban (L’influence des pêcheurs de la Tisza sur la pêche au lac Balaton). Ethnographia, 1951; BELÉNYESY, M., A halászat a XIV. században (Der Fischfang im XIV. Jahrhundert). Ethnographia, 1953; LUKÁCS, K., Adatok a Fertő és Rábaköz halászatának történetéhez (Beiträge zur Fischerei im Fertő-See und im Rábaköz). Ethnographia, 1953; SOLYMOS, E., A borító halászszerszámok fejlődése Magyarországon (Entwicklung der Deckfischereigeräte in Ungarn). Ethnographia, 1957; SOLYMOS, E., Rekesztő halászat a Velencei-tavon (Fish Mooring on Lake Velencei). Székesfehérvár, 1958; SOLYMOS, E., Halászélet a Duna magyarországi szakaszain (Das Leben der Fischer am ungarischen Abschnitt der Donau). Ethnographia, 1959; BÁRDOSI, J., A magyar Fertő tapogató halászata (Die Stülpfischerei des ungarischen Fertő-Teiches). Arrabona, 1959; BABUS, J., A lónyai vizek néprajza (Zur Volkskunde der Gewässer von Lónya [Komitat Bereg]). Néprajzi Közlemények, 1959; KHIN, A., A Velencei-tó halászata (Fishing on Lake Velence). Budapest, 1960; SOLYMOS, E., Adatok a Fehér-Körös halászatához (Data on Fishing in the Fehér-Körös). Gyula, 1960; SOLYMOS, E., Dunai halászat a magyar Dunán (Fishing on the Hungarian Danube). Budapest, 1965; SOLYMOS, E., A termelési mód változásainak hatása a magyar népi halászatra (Einfluss der Veränderungen der Produktionsweise auf die Fischerei des ungarischen Volkes). Ethnographia, 1970; ANDRÁSFALVY, B., A paraszti halászati jog a Duna mentén Tolna és Baranyában (Fischerei der Bauern entlang der Donau in den Komitaten Tolna und Baranya). Ethnographia, 1970; SZILÁGYI, M., Tiszaverés (”Tiszaverés” [eine Art der Koppelfischerei an der Theiss]). Szolnok Megyei Múzeumi Évkönyv, 1973; FÁBIÁN, M., Halászat a bukovinai Andrásfalván (Fischfang in der Gemeinde Andrásfalva in Bukowina). Ethnographia, 1973; ANDRÁSFALVY, B., A Sárköz és a környező Duna menti területek ősi ártéri gazdálkodása és vízhasználata a szabályozás előtt (Die Wassernutzung im Sárköz und in den umgebenden Überschwemmungsgebieten der Donau – vor den Gewässerregulierungen). Budapest, 1973; SOLYMOS, E., Typenkatalog der Fischereisammlung des Türr István Museums zu Baja. Cumania II, 1974; SZILÁGYI, M., Halászati üzemformák a Tisza vidékén a XVIII–XIX. században (Fischereibetriebesformen in der Theissgegend im 18. und 19. Jahrhundert). Ethnographia, 1975; Studien zur europäischen traditionellen Fischerei. Ed. SOLYMOS, E., Baja, 1976; SZILÁGYI, M., A szárított hal [Halkonzerválási módok a magyar halászok gyakorlatában] (Das Trocknen des Fisches. Fischkonservierungsmethoden in der Praxis der ungarischen Fischer). A szekszárdi Béri Balogh Ádám Múzeum Évkönyve, 1975–1976; SZILÁGYI, M., A rekesz [Az áradások jelentősége a tiszai halászatban] (The Importance of Flood with Regard to Fishing in the River Tisza). Népi kultúra – Népi társadalom, 1977; TAKÁCS, L., Rákászat a Kis-Balaton mentén (Krebsfang um den Kleinen Balaton). Ethnographia, 1977.