# Pflanzennahrung

Kiss, L.: „A hódmezővásárhelyi ember eledelei“ [Die Speisen der Leute von Hódmezővásárhely]. Ethnographia (1923/24). – PALOTAY, G.: „Lakodalmi torták Boldogon“ [Hochzeitskuchen in Boldog]. Néprajzi Értesítő (1929). – NÉMETHY, E.: „Két régi kemenesaljai nagyböjti tészta: a málé és a szalagos“ [Zwei alte Mehlspeisen zur Fastenzeit aus Kemenesalja: Maisfladen und Aufgehkuchen). Ethnographia (1949). – BAKÓ, F.: „Az erdőhorváti perecsütő asszonyok“ [Die brezelbackenden Frauen aus Erdőhorváti]. Ethnographia (1952). – H. FEKETE, P.: „Tésztás kása-e az öhöm?“ [Eine Breispeise der ungarischen Hirten]. Ethnographia (1957). – BALASSA, I.: A magyar kukorica. Néprajzi tanulmány [Der ungarische Mais. Ethnographische Studie]. Budapest 1960. – DÖMÖTÖR, S.: „Dunántúli és alföldi édeslepények“ [Süße Fladen jenseits der Donau (Transdanubien) und auf der ungarischen Tiefebene]. Ethnographia (1960). – KISBÁN, E.: „Nyersanyag és technika. Pépes ételeink típusai“ [Ungarische breiige Speisen]. Néprajzi Értesítő (1960). – ENYEDI, J.: „A káposzta jelentősége a nép életében Hajdúhadházon“ [Die Bedeutung des Weißkohls im Leben des Volkes von Hajdúhadház (Komitat Hajdú-Bihar)]. Ethnographia (1962). – HEGYI, I.: „A lisztminőség és a tésztaételek összefüggése“ [Zusammenhänge der Mehlqualität und der Mehlspeisesorten]. Ethnographia (1964).