# {G-777.} Die Gewinnung der pflanzlichen und tierischen Rohstoffe
Das Sammeln

RAPAICS, R.: A kenyér és a táplálékot szolgáltató növényeink története [Die Geschichte des Brotes und unserer Pflanzen für die Ernährung]. Budapest 1934. – GYÖRFFY, I. (Szeged): „Viricselés a Székelyföldön“ [Das Sammeln des Birkensaftes im Széklerland]. Ethnographia (1937). – GUNDA, B.: „Sammelwirtschaft bei den Ungarn.“ Ungarische Jahrbücher 1938. – VAJKAI, A.: „Adatok a Bakony gyűjtögető és vadfogó életmódjához“ [Angaben zur Lebensweise des Sammelns und Wildfangens im Bakony]. Vasi Szemle (1938). – GYÖRFFY, I.: „Gyűjtögetés“ [Sammeln]. In: A Magyarság Néprajza. 2. Aufl. II. Budapest 1941. – SZŰCS, S.: A régi Sárrét világa [Die Welt des alten Sárrét]. Budapest 1941. – VAJKAI, A.: „A gyűjtögető gazdálkodás Cserszegtomajon“ [Sammelwirtschaft in einer Berggemeinde des Plattenseegebietes]. Néprajzi Értesítő (1941). – HAÁZ, F.: Udvarhelyszéki famesterségek [Holzhandwerk in Udvarhelyszék]. Kolozsvár 1942. – TÁLASI, I.: „Adatok a Bakony erdei életéhez“ [Beiträge zum Leben im Bakonyer Wald]. Néprajzi Értesítő (1942). – BÖDEI, J.: „Adatok Zalabaksa gyűjtögető gazdálkodásához“ [Beiträge zur Sammelwirtschaft des Dorfes Zalabaksa]. Néprajzi Értesítő (1943). – TAGÁN, G.: „Fakitermelés és szénégetés Székelyvarságon“ [Holzausbeute und Kohlenbrennerei in Székelyvarság]. Néprajzi Értesítő (1943). – VAJKAI, A.: „Adatok Szentgál gyűjtögető életmódjához“ [Angaben zur Sammelwirtschaft aus Szentgál]. Ethnographia (1945). – GUNDA, B.: A magyar gyűjtögető és zsákmányoló gazdálkodás kutatása [Die Erforschung der ungarischen Sammel- und Beutewirtschaft]. Budapest 1948. – BARABÁS, J.: „Nádvágás a Velencei tavon“ [Schilfschneiden am See von Velence]. Ethnographia (1950). – BABUS, J.: „Nádvágás és tetőfedés a Bereg megyei Lónyán“ [Schilfschneiden und Dachdecken in der Ortschaft Lónya (Komitat Bereg)]. Ethnographia (1954). – BOROSS, M.: „Az Országos Néprajzi Múzeum nádvágó gyűjteménye“ [Die Sammlung von Schilfschneidegeräten im Ethnographischen Museum von Budapest]. Néprajzi Értesítő (1954). – E. FEHÉR, J.: „Adatok Bernecebaráti gyűjtögető és zsákmányoló gazdálkodásához“ [Angaben zur Sammel- und Ausbeutungswirtschaft des Dorfes Bernecebaráti (Komitat Hont)]. Néprajzi Közlemények (1957). – HEGYI, I.: „Erdei fakitermelés Bakonycsernyén“ [Die Waldholzgewinnung in Bakonycsernye]. Néprajzi Közlemények (1957). – ÚJVÁRY, Z.: „A vadontermő növények szerepe az abaúj-zempléni hegyvidéken“ [Die Rolle der im Bergland Abaúj-Zemplén wild wachsenden Pflanzen in der Ernährung der Bevölkerung]. Néprajzi Értesítő (1957). – ERDÉLYI, Z.: „Faközelítés a Bernecebaráti környéki erdőkben“ [Das Rücken des Holzes in den Forsten um Bernecebaráti]. Ethnographia (1958). – UZSOKY, E.: „Egy szigetközi aranyász és felszerelése“ [Ein Goldwascher und seine Geräte von Szigetköz (Westungarn)]. Néprajzi Közlemények (1959). – GUNDA, B.: „A gyűjtögető életmód emlékei a Gyalui havasokban“ [Sammelwirtschaft im Gyaluer Gebirge]. Műveltség és Hagyomány (1960). – HEGYI, I.: „Gyűjtögető gazdálkodás az északkeleti Bakonyban“ [Sammelwirtschaft im nordöstlichen Bakonygebirge]. Ethnographia (1970). – MIKLÓS, ZS.: „A debreceni vákáncsosok“ [Die debrecener Vakanzleute.]. A Debreceni Déri Múzeum Évkönyve (1972 [1974]). – SZ. FUTÓ, R.: „A sulyom gyűjtése és felhasználása a Takta mellékén“ [Sammeln und Benützung der Wassernüsse in der Taktafluß-Gegend]. A Miskolci Herman Ottó Múzeum Közleményei (1974). – GUNDA, B.: „Ősi gyűjtögető tevékenység a mocsárvilágban“ [Alte Sammeltätigkeit im Moorland der Großen Ungarischen Tiefebene]. A Hajdúsági Múzeum Évkönyve (1975). – HEGYI, I.: „A népi erdőkiélés jogszokásai (1848–1945)“ [Rechtsbräuche der volkstümlichen Waldnutzung (1848–1945)]. Néprajzi Értesítő (1975). – SZABÓ, T. E. A.-PÉNTEK, J.: Ezerjófű. Etnobotanikai útmutató [Tausendguldenkraut. Ethnobotanischer Anzeiger]. Bukarest 1976.