# Die Volksballade

ORTUTAY, GY.: Székely népballadák [Szekler Volksballaden]. Budapest 1935. – TAKÁCS L.: „Népi verselők és hírversírók“ [Bauerndichter ungarischer Nachrichtenreime]. Ethnographia (1951). – TAKÁCS, L.: „A képmutogatás kérdéséhez“ [Zur Frage der Bänkelsänger]. Ethnographia (1953). – CSANÁDI, L–VARGYAS, L.: Röpülj páva, röpülj. Magyar népballadák és balladás dalok [Ungarische Volksballaden und Balladengesänge]. Budapest 1954. – KÁLMÁNY, L.: Alföldi népballadák [Volksballaden der Tiefebene]. Hrsg. von GY. ORTUTAY. Budapest 1954. – TAKÁCS, L.: „A históriások alkotásmódja“ [Wie Historiengesänge verfaßt werden]. Ethnographia (1956). – UJVÁRY, Z.: „Árgírus nótája egy népi énekes könyvében“ [Das Argirus-Lied eines Volksliederbuches]. Ethnographia (1956). – TAKÁCS, L.: Históriások, históriák [Historiengesänge und -sänger]. Budapest 1958. – DOMOKOS, P. P.: „Júlia szép leány. Balladamonográfia“ [Julia, schönes Mädchen. Balladen-Monographie]. Ethnographia (1959). – DOMOKOS, P. P.: „A pávát őrző leány balladája“ [Die Ballade vom Mädchen, das einen Pfauen hütet]. Ethnographia (1959). – SZŰCS, S.: Békési históriák [Historien aus Békés]. Gyula 1959. A Gyulai Erkel Ferenc Múzeum Közleményei 6. – VARGYAS, L.: „Kutatások a népballada középkori történetében“ [Forschungen zur Geschichte der Volksballade im Mittelalter]. I–III. Néprajzi Értesítő (1959). Ethnographia (1960). – ÁG, T.: „ ,Kőmüves Kelemen‘ a Zoborvidéken“ [Die Ballade von der eingemauerten Frau in der Umgebung des Berges Zobor (im ehemaligen Komitat Nyitna)]. Néprajzi Közlemények (1961). – ERDÉSZ, S.: „A ,sárga kígyó‘ ballada Nyírbátorból“ [Die Ballade „Gelbe Schlange“ in Nyírbátor]. A Nyíregyházi Jósa András Múzeum Évkönyve (1963–64). – KRIZA, I.: „Affinitás a népballadában“ [Affinität in der Volksballade]. Ethnographia (1965). – JEVSZEJEV, V.: „A Kőmüves Kelemen ballada történetéhez“ [Zum Ursprung der Ballade von der eingemauerten Frau]. Ethnographia (1967). – KRIZA, I.: A halálra táncoltatott lány [Das Mädchen, das sich zu Tode getanzt hat]. Budapest 1967. – VARGYAS, L.: Researches into the Mediaeval History of Folk-Ballad. Budapest {G-800.} 1967. – ORTUTAY, GY.–KRIZA, I.: Magyar népballadák [Ungarische Volksballaden]. Budapest 1968. – FARAGÓ, J.–RÁDULY, J.: „A népballadák egy romániai magyar falu mai köztudatában“ [Volksballaden im heutigen Bewußtsein eines ungarischen Dorfes in Rumänien]. Ethnographia (1969). – KALLÓS, Z.: Balladák könyve. Élő hazai magyar népballadák [Balladenbuch. Lebendige ungarische Volksballaden]. Bukarest 1970. – ALBERT, E.–FARAGÓ, J.: Háromszéki balladák [Volksballaden aus Háromszék]. Bukarest 1973. – KRUPA, A.: „Újkígyósi népballadák“ [Volksballaden aus Újkígyós]. Békési Élet (1974). – KOVÁCS, I.: Gombosi népballadák [Volksballaden aus Gombos]. Újvidék 1975. – RÁDULY, J.: Kibédi népballadák [Volksballaden aus Kibéd]. Bukarest 1975. – VARGYAS, L.: A magyar népballada és Európa [Die ungarische Volksballade und Europa]. I–II. Budapest 1976.