Djurgården

A belvárostól félórányi járásra fekvő Djurgården szigete a stockholmiak kedvenc kirándulóhelye. A sziget a Vasa-királyok idejében alapított Kungliga Djurgården - Királyi Vadaskert - déli része. A húsz kilométer hosszú kerítéssel körbevett kertben szarvasra és vaddisznóra vadásztak a királyi család tagjai. Az 1600-as évek vége táján a kerítést lebontották, és a szarvasokat átterelték a kert északi részén fekvő Hjorthagenbe.

Az izzadságszaggal vegyült porfelhőbe burkolózott, kocsmákkal zsúfolt Djurgårdenen nyüzsgött az élet. A Blå Porten - a Kék Kapu - kocsmában verte el a kor mesterdalnoka, Carl Michael Bellman cimboráival a kölcsönbe kapott pénzt, és a fölösleges idejét. Danolászásuk messze elhallatszott a nyári éjszakában. A Tivoliban késő éjszakába nyúló táncmulatságokat rendeztek, hatalmas festett képeken vásári mutatványosok mutatták be az éppen aktuális gyilkosságokat, a szabadtéri színpadokon komédiások szórakoztatták a hétköznapok szürkeségét felejteni vágyókat.

A Strandvägenről az Asa-istenek két és fél méter magas, rézzel galvanizált cinkszobraival díszített híd vezet Djurgårdenre. A hidat az 1897-es stockholmi kiállítás alkalmából építették. A Strandvägen felőli oldalon, kezében bottal Frigga és Heimdal, a sziget felőli oldalon pedig Tor és Fröja áll. Tor kezében csákányra sikerült kalapács, Fröja kezén sólyom pihen. A hídfőhöz közel kékre festett, kovácsoltvas kapu, mellette a sziget stilizált térképe.

A hídfőtől jobbra, az eredetileg négyszer ekkorára tervezett Nordiska Museet - Északi Múzeum (1907) impozáns épülete magaslik. A múzeumot Artur Hazelius (1833-1901), a skandinávizmus mozgalmának híve alapította. - "Eljön az az idő, amikor a világ minden aranya sem lesz elég ahhoz, hogy képet alkossunk az elmúlt időkről!" - olvasható a múzeum előtt álló obeliszken. A múzeum előcsarnokát Gusztáv Vasa festett tölgyfaszobra díszíti, melynek az anyagát állítólag maga a király ültette tölgyfa szolgáltatta. A szobrot Carl Milles alkotta 1925-ben.

X. Károly Gusztáv lovasszobra - ő volt, aki átvezette a svéd hadsereget a Bält jegén - a múzeum előtt áll. A szobrot a Roskilde-i béke emlékére (1658) emelték 1917-ben. (Alkotója G. Malmquist). Talapzatába 66 befolyásos kortárs - hadvezér, diplomata - nevét vésték.

A tenger fenekéről kiemelt Vasa hadihajó múzeuma, és a Junibacken, azaz a kilencven évet betöltött Astrid Lindgren mesealakjaiból összeállított múzeum, az Északi múzeum mögött van. - Jag ser ljuset. - Látom a fényt - áll a töpörödött meseíró szobrán.

A régi hajógyár - a Galärvarvet - egykori alkalmazottainak temetőjét magas kőkerítés veszi körül. A Fredrik Blom tervei alapján 1830-ban elkészült kerítés sokáig a "kínai fal" nevet viselte. A Vasa tengerészeinek közös sírja a Vasa hadihajó ballasztnak használt köveivel kirakott, kis emlék-lugas közepén van. A tömegsírtól nem messze nyugszik Anders Franzén professzor, aki a szerencsétlenül járt tengerészek maradványait 333 év után kiemeltette a hullámsírból. Az Estonia áldozatainak síremléke a temetőnek a tengerpart felé eső kerítése mellett áll.

A villamossíneken túl, a Djurgården-Alpoknak becézett Skansen-hegyen van Artur Hazelius miniatűr Svédországa, a Skansen. (Az 1891-ben megnyitott nemzeti szabadtéri falumúzeum, kézműves-múzeum és állatkert részletes leírása külön könyvet igényel.) A hegy aljában, a Biológia múzeum előtti téren, a huszárcsákós XV. Károly vitézkötéses dolmányban feszít. - "Land skall med lag byggas!" - Az országot törvényekkel (-re) kell építeni! - áll a királyi jelmondat a merevsége miatt ólomkatonának csúfolt szobron. (Charles Friberg, 1909).

A villamossínek a szemrevaló Vadászlakot - Jägarhyddan - kikerülve a Liljevals Konsthall - képgaléria - előtt álló Milles szobor, a Bågskytten (1919) - a Nyilas - előtt vezetnek a Gröna Lundhoz - a Vidám parkhoz. A Gröna Lund mögött festői kisváros, a Djurgårdstaden. A kapukon álló levelesládákból ítélve az egykori hajógyári munkások liliputi házai ma is lakottak.

Rozoga fahíd vezet a szomszédos Beckholmenre - a Szurokszigetre. A szigeten épp, hogy elfér a három, sziklába robbantott szárazdokk. A legnagyobb, a harminc méter mély, ötven méter széles, és legalább 150 méter hosszú dokk V. Gusztáv nevét viseli. Két, zsiráfra emlékeztető daru hajol a soros "páciens", a Liljeholmsbadet slepp-fürdő fölé.

A 47-es autóbusz végállomása mögötti magaslaton álló fehér Oakhill-t - Tölgyesdombot jelent - az olasz nagykövetség bérli. Az épületet Ferdinand Boberg tervezte Wilmos herceg és orosz felesége, Maria Pavlovna nagyhercegnő számára. A házasságból, melyet 1908-ban kötöttek Cárszkoje Szelóban, egy fiú született, Lennart. A hercegi pár 1913-ban Lützenbe utazott, ahonnan csak Wilhelm tért vissza. Maria Pavlovna az apjához szökött Párizsba. Az első, Bernadotte családot megrengető botrány kiváltója 1953-ban bekövetkezett haláláig New Yorkban élt.

Ferdinand Boberg másik alkotásához, az Eugen festő-herceg számára épült Waldemarsudde-hoz (1904) a Ryssviken - Orosz öböl - partján kanyargó, kavicsos sétány vezet. A Djurgården déli csúcsán álló épület előtt Carl Milles iker-szobrai, a Sasok. A déli homlokzat előtt kőkerítésen Rodin Gondolkodója kucorog. A képgaléria udvarán miniatűr szoborkert, közepén Carl Millesnek a vegyész von Scheele, és az Íjász kicsinyített szobraival. A parti sétány padján elterülő szépséges női alak, Näckrosen - Tavirózsa - a vizek legszebb virága, mely a víz színére emelkedve termékenyül meg. (Per Hasselberg, 1896).

A Waldemarsudde (udd=szirt, fok) csúcsán álló, fehérre festett filagóriából kitűnő kilátás nyílik a túlsó partra: a déli városrész, Södermalm templomaira és Nacka kommün dombjaira. Jobbra, a bokorsövénnyel körbevett magaslat a Fåfängan. (A fåfänga szó hiúságot jelent.) Csúcsáról - szép időben - egész Stockholmot be lehet látni. A domb lábánál jobbra a Finnországba induló komphajók kikötője, a Viking terminál, balra a Danvik csatorna torkolata. A csatorna partján düledező, piszkos-barna, sodronyokkal kipányvázott, épület évszázadokon keresztül Svédország legnagyobb kórháza volt. A Stockholmot bűzzel elárasztó Hospitalet Gusztáv Vasa rendeletére 1551-ben költözött ki az akkori városhatáron kívül eső Danvik csatorna mellé. A Hammarby-tóból a Keleti-tengerbe ömlő víz átfolyt az épületen, és elvezette a szennyet.

Az időközben az öregek gondozására szakosított Hospitalet vezetősége 1915-ben a valóságos kastélyt emeltetett a vöröstéglás Saltsjökvarn - Sóstenger-malom - és a sárga Grízmalom mögött magasló domboldalba. Az "aggmenpalotát" Danvikshemnek - Danvik-otthonnak - nevezték. (Egy ideig elmegyógyintézet is volt. Innen származik a közismert "megérett már Danvikre" mondás). A tengeri úton Stockholmba érkező látogató hajlamos királyi palotának vélni a soktornyos, cifra épületet. Nem egy, Stockholm kikötőjébe igyekvő hadihajó kapitánya adatott már le tisztelgő ágyúlövéseket a nagyothalló öregek örömére. A giccses épület rendkívül bosszantotta Eugen herceget. Rezidenciája teraszáról festett tájképei kizárólag a Danvikshemtől balra, vagy a jobbra eső tájat örökítik meg.

Waldemarsudde közvetlen közelében húsz méter magas, zöld rézlemezzel borított, öreg szélmalom áll. Az 1735-ben épült holland típusú - a szélkerék a süveg alakú födéllel együtt forgatható, a sokszögű főépület szilárdan áll - olajmalomban len-, mustár- és repcemagból növényi olajat állítottak elő. (A német, vagy bakos szélmalmot függőleges oszlop köré építették. A szélkereket az egész malom elforgatásával lehetett szélirányba állítani.) A szélmalom ipartörténeti emlékmű.

Az öblöket kerülgető parti sétány a Biskoppsudden - Püspökszirt - mellett halad el. A móló végén lehorgonyzott, piros-fehér tornyos hajó, benne luxuslakosztály. A parton az angol követ számára épült Listonhill, valamivel beljebb, a Djurgårdensvägen (vägen = út) túlsó oldalán komor, sötétsárga épület, a Manilla áll. Manillát 1785-ben, a III. Gusztáv udvarába érkezett spanyol követ, Corral számára építették. (Egyesek szerint a névadó a Fülöp-szigetek fővárosa.) Ebben az épületben alapította meg P. A. Borg a süketnémák és vakok intézetét 1808-ban.

A Manilla-szirten - egykor Tolvöresholmennek hívták - Milles szobra, a Genius, és az észt menekültek emlékműve, a Szabadság kapuja áll. A szirt utáni beugró legérdekesebb házát, a bagolyvár benyomását keltő Mullberget-et Ragnar Östberg, a Városháza építésze tervezte. Az SE-Bank gondosan őrzött reprezentációs villája a Täcka-uddenhez - Szép-szirthez - közeli magaslaton áll. A sziget délkeleti csücske a Blockhusudden. Gusztáv Vasa idejében az egyedüli hajózható út a parton álló kis házacska - blockhus - előtt vezetett, melynek ablakaiból ágyútorkok kandikáltak kifelé. A szemközti Nacka Strand partjáig - ahol Milles Atyaúristenének a betonszivárványából kitörő vízsugár a tengerbe zúdul - vízbe vert cölöpsor gátolta a hajók szabad felhatolását Stockholmig. Az egykori Stora Sjötullen, azaz a Nagy Tengeri Vámház mögötti magaslaton hivalkodó, fehér márvány palotát is Ferdinand Boberg építette (1908) az iparmágnás és mecénás Thiel család számára. Ma múzeum és képgaléria.

A part menti sétány megkerüli a madarak paradicsomát, az Isbladskärret-mocsarat, és a sziget északi részén húzódó keskeny csatorna mentén halad. XIV. Károly János kedvenc palotájához, a napóleoni ízléssel berendezett Rosendal, azaz Rózsavölgy kastélyhoz a túloldalon levő Djurgårdsbrunn fogadóhoz vezető hídtól a sziget belseje felé kanyarodó úton lehet eljutni. A kastély előtti óriási porfír-urna, a Rosendal-váza 1828-ban került a helyére. (A porfír nagy keménységű, vöröses színű, vulkánikus kőzet.)

A merev mahagóni kerevetekkel, virágos szőnyegekkel és rikító színben pompázó függönyökkel berendezett, empire stílusú (Svédországban karljohan-stílus néven ismerik) kastélyt Fredrik Blom építette, méghozzá elköltöztethető faépítményként. A fa homlokzatot később téglafallal erősítették meg. 1913 óta Karl Johan múzeum.

Az 1860-ban megalakult első svéd kertésziskola helyén, a Rosendal-kertekben 1984 óta biodinamikus kertészet működik kertkávézóval. A közeli fedett boule-pálya a közelmúltban elhunyt Bertil "autós"-herceg - királyunk nagybátyja - nevét viseli. (Vasárnap délelőtt be lehet ugrani egy partira.) A kert szomszédságában levő rózsaszínű, miniatűr palota a Djurgården alapítvány elnökének a lakóhelye.

Az északi parton kanyargó Rosendal út a Sirishov-kúria mellett halad el. A krinolinos női bronzalak a Framnäsudden-en a svéd nemzet fülemüléje - nem csalogánya - a világhíres Jenny Lind (1820-1887). Az elhagyatott téglaépület, az 1936-os ipari kiállításra készült Skanska bánya. A látogatókat lift szállította az aknába: A lift két oldalán húzogatott panelekkel azt az illúziót keltették, mintha az több száz méterre a föld felszíne alatt járna. A kulissza-bánya pincéjében őrizték Svédország aranytartalékának egy részét.

A kanadai ludak és a "fehérpofájú rucák" ürülékével takart, kavicsos sétány mellett XV. Károly kebelbarátja, Gunnar Wennerberg diák-költőnek a szobra áll. Carl Eldh műve, akit Milles után a második legnagyobb svéd szobrásznak tartanak.

Az I. Oszkár névjegyével ellátott, kékre festett, kovácsoltvas kapu a sétány végén a forgalmas Djurgården hídra nyílik.