Előszó

Az elmúlt években egyre több magyar könyvtárban installáltak valamilyen könyvtári programot, a nagyobbakban integrált könyvtári szoftvereket, s általában véve is egyre fontosabbá vált a könyvtári munkafolyamatok automatizációjának kérdése. Így a modern könyvtárosképzés egyik sarkalatos pontjává lett a könyvtárgépesítésből, az számítógépes adatfeldolgozásból következő feladatok megismerése, elsajátítása. A könyvtári integrált rendszerek szakirodalma is egyre terjedelmesebb, egyre szerteágazóbb, nem is beszélve azokról a vaskos dokumentációkról, amelyek részbeni ismerete feltétlenül szükséges a könyvtárosok számára. Ezek jelentős része azonban angol nyelven íródott, a 'civil' felhasználó számára sokszor nehezen érthető technikai szókinccsel.

Éppen ezért döntöttünk úgy, hogy a rendelkezésünkre álló szakirodalom és dokumentáció, valamint saját gyakorlati ismereteink alapján összeállítunk egy olyan jegyzetet, amely az integrált könyvtári rendszerekkel kapcsolatos tudnivalókat egységes egészben összefoglalja. Könyvünk tehát nem szakmonográfia, nem az adott terület tudományos igényű feltárására és összegzésére vállalkozik, hanem eddigi főiskolai ill. egyetemi oktatómunkánk tapasztalataira épülő olyan jegyzet, melynek segítségével a könyvtári automatizáció összes fontosabb problémája megismerhető. A ma diákjai (remélhetőleg egyre többen lesznek ilyenek) a holnap azon könyvtáraiban fognak dolgozni, ahol az integrált rendszer üzemeltetése napi rutin, vagy talán ott, ahol éppen most fontolgatják beszerzését. Jegyzetünk gyakorlatias, ezért végig húzódik rajta a tapasztalatátadás igénye. Tisztában vagyunk vele, hogy az automatizálás előkészítése, a vásárlás, az installáció és a beüzemelés nem tudományos kérdés, hanem sokkal inkább nagyon-nagyon sok gyakorlati és elméleti ismeret praktikusan rendezett halmaza.

Az anyag, amellyel dolgozunk kereskedelmi termék, a piaci verseny még a szerényebb magyar méretek mellett is kiélezett. Mivel elméleti munkát nem akartunk írni, föl kellett vállalnunk, hogy konkrét szoftverekről és hardverekről is beszélnünk kell. E vonatkozásban megpróbáltunk egyrészt lehetőség szerint a tényeknél maradni, másrészről tisztában vagyunk vele, hogy minden szállítónak és könyvtárosnak a saját portékája a kedves. Mi pesszimisták vagyunk a jó rendszer kérdésében, mivel úgy véljük, hogy önmagában, "bolti csomagolásban" egyik sem sokat ér. Viszont azt gondoljuk, bármelyik korrektül megírt szoftver a megfelelő hardverelemekkel alkalmas lehet arra, hogy "életet leheljenek bele", vagyis úgy és annyira formálják, hogy egy adott hely szükségleteit megoldja. Az intézmények azonban nem egyformák, nem azok a méretek és a lehetőségek sem. Ezért nem lehet, s nem is fogjuk mi sem letenni a voksot valamelyik rendszer mellett.

A jegyzet két világosan elkülönülő, de egymással szerves kapcsolatban lévő ill. egymásra utaló részre oszlik, mégpedig didaktikai megfontolásokból. Az első rész úgy adja a könyvtári integrált rendszerek problematikájának tárgyalását, hogy röviden áttekinti a külsődleges tudnivalókat (kialakulásuk, funkciójuk stb.) és lényegileg a könyvtári feladatkörök mentén elméletileg tisztázza, mely feladatok megoldásáról van szó. Ezt a részt egy kitekintés zárja az integrált rendszerek nemzetközi piacáról, úgy, hogy a statisztikai adatok mellett néhány itthon már installált rendszerről rövid általános portrét rajzolunk. A tankönyv második része már egy elképzelt ideális szoftver felől közelíti meg a bevezetőben megismert problematikát, részletesen tárgyalva a konkrét feladatokat, funkciókat.

Fontosnak tartjuk még megjegyezni, hogy a gyakorlatias ismereteken belül, különös súllyal igyekszünk tárgyalni a rendszerek vásárlásával ill. versenyeztetésével kapcsolatos ismereteket is, valamint az automatizálás munkaszervezési és át- ill. továbbképzési mozzanatait. Nem is úgy terveztük, hogy mindezek külön részt kapnak, inkább azt mondhatnánk egész munkánkon végighúzódik ez a szempont. Éppen ezért tankönyvünk felépítése olyan, hogy az anyag megtanulásán túlmenően szinte észrevétlen módon bevezessen a rendszerdokumentációk, sőt talán az üzleti ajánlatok olvasásának "tudományába" is. Ezért igyekeztünk a legfontosabb helyeken kettős szókinccsel dolgozni (a magyar terminus mellett ott az angol), hogy tanulás ill. olvasás közben ez is rögződjön.

Terveink szerint a könyv időnként aktualizált változatát az Olvasó megtalálja majd a hálózaton is (az URL: http://www.bibl.u-szeged.hu címen, az "Elektronikus könyvtárban"). Hallgatóink reakcióit mi is gyűjteni és hasznosítani fogjuk és szívesen vesszük mások megjegyzéseit, korrekciós javaslatait.

Munkánk hiányosságaival mi magunk vagyunk legjobban tisztában, hiszen nagyon sok a fél-információ, vagy piaci szempontok miatti csúsztatás. A dokumentációk meséinek biztos többször dőltünk be, mint kellett volna, s lesz eset, ahol nem vettük észre, hogy azt már a "2.4-es verzió rég tudja". Reményeink szerint összességében az olvasói, felhasználói mérleg pozitív lesz, s a kérdést tanulmányozni kezdő hallgatók, könyvtárosok munkáját könyvünk segíti majd.

Szeged, 1996 július 15.

Bakonyi Géza Kokas Károly
<bakonyi@bibl.u-szeged.hu> <kokas@bibl.u-szeged.hu>