S

- SAAS - Ujfalvi-Szikszai XVI. század - carex.

- SAPHIR HAL - Ujfalvi-Szikszai XVI. sz. - Scarus; tengeri hal; az egész család ragyogó színezetű s Martialis megénekelte.

- SARDÉLY - Sz. D. - a szardellából; bizonyosan az apró Alburnust nézte szardella félének.

  825

- SARLÓVAS, a nyesellőn a vágórész.*

- SÁRGA HARCSA - P. K. Heckel et Kner - Silurus glanis L. var. Sárgás szinváltozat. Tisza, Szamos, Maros m.

- SÁRHAL - Tinca vulgaris CUV. - Dunamentén.

- SÁRKÁNY - Szeged - tartóvas az állóbárka orrán, melyen a fejláncznál fogva a macska függ.

- SÁRMÁSZÓ SZAKA - H. O. - Gobio vulgaris CUV. Egyházas-Oláhfalu.

- SÁROGLYA - Sz. D. - Rhodeus amarus AG.
  "...... mellynek színekkel azonképp'
  Változik háta, miként napfény elleniben szállott
  Égi szivárványnak ..........."
  SZABÓ DÁVID a franczia "Sarache" kaptájára csinálta.

- SAROK - általánosan - a pántnak az a része, mely a lábra rájár, l. Láb.

- SAROK - Balaton-Füred - kis öböl.

- SAROKCSONT, - os angulare.*

- SAROKLÉK - Agárd - l. Szeglik.

- SASAS - Ujfalvi-Szikszai XVI. század - carectum.

- SCHREK - Marsilius - l. Sőreg.

- SCHRAZ - Marsilius - l. Sráczhal.

- SEBES - Miskolcz - sebes folyású víz, így: "a Márna a sebesben él."

- SEBES PISZTRÁNG, Trutta Fario L.*

- SEBES VÍZ - általánosan gyors folyású víz. A hol végződik, halak állóhelye.

- SEBHÁLÓ - Erdővidék, Olt mentén - l. Ollóháló.

- SEGG - Körös-Tarcsa - a húzóhálók zsákja; l. Káta; a gyalom része.

- SEGGE - Záhony - van a hálótűnek is, így: óra, nyelve, dereka, segge; l. Láb.

- SEGGES HÁLÓ - Ipolymentén, palócz szó - a varsa.

- SEGGI-KŐ - Bodrogköz - gömbölyű kő, melyet a bokorháló farkába kötnek.

- SELYEM - Saród, Tápé - a gyékény finom háncscsa, a melyből a kötéseket csinálják.

- SELYEM - Balaton-Füred - az eresztőháló teste, hasonló a léhéshez vagy nyüsthöz; l. Pamuk és Léhés.

- SELYEM HAL - P. K. - H. O. - Acerina Schraitzer CUV. Duna és Tisza mentén.

- SELYEMSZEDŐ - Keszthely - az a halász, a ki a tulajdonképeni hálót szedi, l. Léhésszedő.

- SELYMES DURBINCS - Acerina Schraitzer CUV.*

- SEMLEHAL - Bielz A. - Barbus Petényii HECK. Erdélyi részek.

- SEMLING - Bielz A. - Barbus Petényii HECK. Erdélyi részek.

- SEMLING - Janua 1729 - Barbus Petényii HECKEL.

- SEMLING - Ujfalvi-Szikszai XVI. század - Salmo parvus; az erdélyi semlyénk stb. tehát Barbus Petényii, HECKEL.

- SEMLING - Sz. D. - Lazacznak, Loszosnak mondja, tehát Trutta Salar VAL. Különben a Barbus Petényii HECK. népies neve, Erdély. GALGÓCZI-nál (1622) megvan.

- SEMLYÉNG - Fáy-féle szakácskönyv, XVII. század - Barbus Petényii HECK.

- SEMMI HAL - Komárom - silány, értéktelen hal.

- SERÉNY - Kopácsi - l. Sörény.

- SERINCZ - P. K. - H. O. - Acerina cernua L. Duna, Komárom körül; de u. o. Acerina Schraitzer CUV. is.

- SERINCZ - Szirmay Andr. - Acerina cernua L.

- SERITTŐ - Székelyföld (T. Sz.) - sodróorsó, két fonalnak összesodrására való; l. Sirittő, Viszáló.

- SERKEDŐ VÍZ - általánosan - mely vizenyős helyeken, pld. az ember súlya alatt kiüti magát.

- SEYGE - XV. század - "... ubi altera clausura, vulgo Seyge vocata fuisset", l. Czége, Zegye, Zeyge, Zeege stb.

- SIBRIKHAL - P. K. - Cobitis taenia L. Körös m. Szarvas. Tótos hangzású.

- SIGÉR - Balaton - Perca fluviatilis L.

- SIGÉR - Janua 1729 - Perca et acerina - hegyes álló és hegyes szárnyú sigér.

- SIGER - Ujfalvi-Szikszai XVI. sz. - Erythrinus; tulajdonképen tengeri hal, ma a Characinidák között; ezt csak találomra alkalmazták s később a magyar név ismét előfordul "Perca, rubellio" helyes meghatározással. Megvan az Orbis pictus 1708. kiadásában.

- SIGER SZABÁSÚ HAL - Ujfalvi-Szikszai XVI. század - carabus; ez tévedés, mert a görög χάραβος = tengeri rák a Milne Edwards-féle Catometopa családból való.

- SIKOS ANGOLNA - Janua 1729 - Anguilla fluviatilis.

- SIKOS ÁNGOLNA, Anguilla fluviatilis AG.*

- SÍKOS - Balaton - a hal.

  826

- SÍKVÍZ - Ecsedi láp - víztükör, l. Róna.

- SILÁNY KESZEG, Abramis vetula HECK.*

- SIMA HOROG, szaka nélkül való.*

- SIMA PART - általánosan - a hol sem omlás, sem gyökér nem akadékoskodik.

- SINGCSONT - ulna.*

- SINGÉR - Karád - Perca fluviatilis L.

- SIREG - P. K. - Acipenser stellatus PALL. Eredete nincs.

- SIRITTŐ - Füle - l. Serittő és viszáló.

- SISÁK - Saród - a Sium.

- SLUF - Hegykő - a varsa vörcsöke; a német "Schlupf" kölcsönvétele.

- SODRONYPADUCZ - Chondrostoma nasus L. Erdővidék, Olt vize.

- SODRÓ VÍZ - általánosan - a folyók kanyarodóin a vízfolyásnak az az oldala, mely a partot rontja; mindig a folyás kanyarodójának külső kerüléke.

- SORLÉK - Szeged - a szeg- v. saroklékek között kijegelt lékek; l. Áglik.

- SOROS - Komárom - egysoros az öregháló, háromsoros az, a melynek léhése két tükörháló közé van fogva.

- SOROS LÉK - Tószeg - l. Hajtólék, Áglik.

- SOROS ÓLOM - Tószeg, Szolnok - az öreghálón a rendes számú ólmozás; l. Fattyúólom.

- SOROSVÉK - Latorcza mentén - l. Áglik, Sorlék, Hajtólék.

- SÓSHAL - sózott és a levegőn szárított hal. A Balaton körül, a Duna, Tisza és Körös mentén dívik. A vizát már a XII. században sózták: "husonibus recentibus et salsis" 1198-ban, Fejér Cod. Dipl. VII, 5, 175.

- SÓS HAL - Ujfalvi-Szikszai XVI. század - salsamentum.

- SÓSKÁD - Balaton - az a kád, a melybe a sózott halak berakatnak, hogy a só megszívja.

- SOS VÍZ, SOS HALNAK AZ VIZE - Ujfalvi-Szikszai XVI. sz. - Muria.

- SOVÁNY TÓ - Tata - az olyan, a melyben a hal nem hízik meg.

- SÓZÓ ASZTAL - Balaton - a melyen a hasított halakat sózzák; hosszában, egymástól kisarasznyi távolságra fölszögezett keskeny léczekkel pásztákra van fölosztva.

- SÖFŐL - Saród - a farosbárka, nyilván a német "Schiffl", magyarosítása.

- SŐREG - K. - Acipenser stellatus PALL. Miklosich szerint az orosz sevrjuga.

- SŐREG - Ujfalvi-Szikszai XVI. sz. - Sturio secundus; l. a Kecsige-hez csatolt jegyzetet.

- SŐREG TOK, Acipenser stellatus PALLAS.*

- SÖRÉNY - Balaton-Füred - a hát úszószárnya, p. dorsalis.

- SÖRÉNYKÖZ, a két hátsörényű halaknál az a tér, a mely az első hátsörényt a másodiktól elválasztja.*

- SÖRÉNY-SZÁRNYÚ - a kormányúszó, mikor a hát- és alsó sörénnyel össze van forradva, pld. a gőtehalaknál; de bizonyos fokig az ángolnánál és a harcsánál is.*

- SÖRÉNYTARTÓ NYULVÁNYOK - ossa interspinalia.*

- SÖTÉT JÉG - Szolnok - mikor olyan vastag, hogy alatta a hajtórudat nem látják s őrveszszőt kénytelenek használni; l. Őrvessző.

- SÖVÉNY - általánosan - némelykor a folyó egyes szakaszainak elrekesztésére háló helyett fűzfából fonott sövényt is használnak; l. Őrháló; Vészlés.

- SPÉK - Csepel sziget - a pendel- v. vetőháló szétsugárzó zsinegei, a melyek azt összehúzzák; lásd különben In, mert ugyan e zsinegeket így is nevezi a csepeli halásznép.

- SPÉL - Komárom - nyársforma fa, melylyel a sátorgyékényt a rúdhoz tűzik.

- SRÁCZ - P. K. - Acerina Schraitzer C.

- SRÁCZHAL - P. K. - Acerina Schraitzer CUV.

- SRÉCZER - P. K. - Acerina Schraitzer CUV. idegen eredetű, de el van terjedve.

- SRÉCZER - Szirmai Andr. - Acerina Schraitzer CUV.

- STENGER - P. K. - Chondrostoma nasus AG. Eredete nincs adva.

- SÚDÉR - Pet. K. - Perca fluviatilis L. Tisza m.

- SUGA - Székely-Keresztúr - a folyóban a sekély, de sebes folyású helyek, hol a víz a kavicson megsúg.

- SUGÁR KARDOS, Pelecus cultratus L.*

- SUGÁR KESZEG - H. O. - Alburnus bipunctatus HECK. Bódva mentén, Komjátiban.

- SUGÁRKÖZ, a halak sörényein és úszószárnyain feszítő csontos, vagy porczogós sugarak közötti hártya.*

  827

- SUGÁRZAT, az egyes úszókban foglalt, megszámlálható sugarak.*

- SÚGÓ - Székelyföld - sekélyebb víz, a melyben szigonynyal halásznak; l. Suga.

- SUHÉ - Calepinus - Everriculum alatt; a varsával való összevetés hibás, mert nyilván a Csuhi; l. azt; ugyanez tartozik a M. Akadémia Nagy Szótárában előforduló Suhé szóra is; l. Ághegyháló.

- SUJTÁSOS - Balaton - "hosszában csíkos a küsz" - Alburnus bipunctatus H.

- SUJTÁSOS KÜSZ, Alburnus bipunctatus HECK.*

- SUNKA (balatoni) - Keszthely - füstölt hal.

- SÚROS - Körös mentén - az a halászlegény, ki a hajót mosni tartozik.

- SÜGER - Fáy-féle szakácskönyv, XVII. század - Perca fluviatilis L.

- SÜGÉR - Perca - l. Csapó Sügér.*

- SÜGÉR - K. - Perca fluviatilis L. Galgóczinál (1622) megvan; a Tisza némely pontján nem ismerik e különben K. nevet.

- SÜGÉRFÉLÉK - Percoidei - mint család.*

- SÜGRE - H. O. - Perca fluviatilis. L. Ipoly; Lázi, Nógrád megye; de sügérnek is mondják (palócz).

- SÜL - P. K. - Lucioperca Sandra CUV. Kőrös m. Szarvas körül; már tótos.

- SÜLLŐ - Janua 1729 - Lucioperca Sandra CUV. Scombrus alatt felhozva.

- SÜLLŐ - Lucioperca - l. Fogas Süllő, Kő Süllő.*

- SÜLLŐ - K. - Lucioperca Sandra C. V. Csupán a Balatonnál hiszik némelyek, hogy külön faj s nem a híres fogas ifjú sarja. A német Schill és Schiel névvel egy tőből fakad. Galgóczinál (1622) megvan.

- SÜLLŐ - Ujfalvi-Szikszai XVI. század - capito squalus; a latin meghatározás inkább a fejes domolykóra illik; de később még egyszer van meg "Lucioperca Gessnero" helyes meghatározással.

- SÜLLYÉN - Kopácsi - "őrzővel felszerelt szák", l. Téliszák.

- SÜPPEDÉKES PART - általánosan - sárospart, helyenként sáros, iszaposan bemélyedve.

- SÜTNI VALÓ - Szeged - az a hal, a melyet silányságánál fogva eladni vagy részbeadni nem lehet (t. i. a nagybérlőnek), a melyben tehát a halászbokor osztozkodik, ilyenformán "fogtunk öleget, még sütnivaló is maradt".

- SÜTŐ - H. O. - Squalius dobula HECK. Kolozsvár.

- SÜTŐ HAL - Ujfalvi-Szikszai XVI. sz. - Laccia, Alosa, piscis lubricus; ez megfelel a mai fogalomnak, a mennyiben a halászok a maradék halat sütőnek mondják.

- SÜVEGES-HÁLÓ - Máramaros, Visk - l. Farkasháló.

- SYLLO - Marsilius - l. Süllő.

- SYLO - Bloch - l. Süllő.