C

- CORAS - Marsilius - l. Kárász.

- CSABAK - T. Sz. H. O. - Aspius rapax AG. Szeged, Körös-Tarcsa.

- CSABAK - Telestes, 1. Agassiz Csabak.*

- CSAJKA - Máramaros - a halászladik vagy csónak.

- CSÁKLYA - Balaton, őshalászat - erős, hosszú, tompavégű villás- v. ágasfa, melylyel a jég alatt való halászatnál az eresztő és ajtólék körül s hálót rakosgatják. Általánosan horgos és lándzsás, hosszúnyelű vasszerszám is. MIKLOSICH szerint a szláv čaklja.

- CSÁKLYAHÁLÓ - Máramaros - tulajdonképen Ághegyháló; de rúd nélkül való, s szélességénél hosszabb. Zavaros vízben, a vizet meglábolva, evvel fogják az apró halat.

- CSÁKLYÁS CZIBÉK - a tihanyi.*

- CSÁKLYÁSLEGÉNY - Bodrogköz - l. Rohonyos, Vezeres.

- CSALI - Marczal mentén - összessége mind azoknak az apró állatoknak s egyebeknek, a miket a halász a horogra ráhúz, hogy a halat horogra csalja: "Erigy az iszapba csali szedni"; l. Pélle.

- CSALITŰ, a székely pisztrángvarsában az a fapeczek, a melyre a csalit felfűzik.*

- CSALÓ ELEDEL - Janua 1729 - csali (esca).

- CSALÓKA JEL - Tihany - mikor s hegyenjáró valamely halászbokorral összebeszél s jeladás közben más jeleket is ad, a melyek a többi bokrot megtévesztik, l. Hegyenjáró és Látott-hal.

- CSANAK - Kis-Majtény - l. Mericskő, Szapoly.

- CSAPÁS - Velencze - azok az útak, a melyeket a halászok a nádasba vágnak, s a melyekben a varsákat elhelyezik. A jegen a halászok nyoma.

- CSAPKOLÓDIK - Szeged - a hal, l. Burványlik.

- CSAPÓHOROG - Komárom - l. Kosztos horog.

- CSAPÓHUROK - Pinnyéd - koszt végére erősített, lószőrből sodrott hurok, melyet a vízben álló csuka nyakára vetnek.

- CSAPÓ SÜGÉR, Perca fluviatilis L.*

- CSAPÓVÉG - több helyen - halász szerszámnál az a vég, a mely a vízbe jár, vagy a víz felé sújt. Igy a horog kosztjának van fogóvége, mely a halász kezében van, - csapóvége, a melyre a horog ina van kötve; a horogínnak az a vége, melyre a pekle vagy patony van kötve, szintén csapóvég.

- CSÁRDA - általánosan - az állóbárka farán lévő elzárt hely, melyben szerszámot stb. tartanak; Komáromban a vándor - piszkés - halászok gyékénysátra.

- CSÁRDAKARÓ - Komárom - a halászsátor karózata.

- CSATTKŐ - Bodrogköz - az öreghálón a berenafa (apacs) felől az első nagyobb kő; arra való, hogy az apacs a víz fenekén egyenletesen járjon.

- CSATT-KÖTÉL - Bodrogköz - l. Bejáró kötél, t. i. a Laptáros felőli végén van a Csattkő; l. azt.

- CSECS-CSONT - os mastoideum.

- CSECSTÓ - XIII. század - "Chechtó", mely azokat a helyeket látta el vízzel (szoptatta), a hol a vejszék fel voltak állítva.

- CSEGE - XIII-dik század - állítólag halastó l. Czége stb. különben ma helység neve a Tisza mentén.

- CSEKÉLYE - Miskolczi Gáspár - a patak vizének széle, hol s víz nem mély, l. Szélvíz.

- CSEL - Máramaros - a selyemből, tollból és disznósertéből készűlt mesterséges légy, a melylyel a pisztrángot és pérhalat fogják.

- CSELLE - Phoxinus laepis AG. Erdővidék, Olt vize.

  777

- CSELLE - Phoxinus, l. Fürge Cselle.*

- CSELLEG - Csongrád - libeg pld. az úszó deszka, az elszabadúlt csónak; akkor mondják, mikor az úszó tárgyat a víz fodra csak ingatja, de nem viszi tova.

- CSEMPELY - M. Ny. Sz. - l. Pendelyháló.

- CSENDES VIZ - általánosan - a tó, mikor nem hullámzik; a folyó, a hol lassú folyású.

- CSEREPCSIK - Szentes, körösi halászok - csiptető fa, a mely a fenékhorgok fölvételére szolgál.

- CSERES - Ecsedi Láp, északi rész - sáros, gyékényes, és kákás helyek neve; l. Cseret.

- CSERET - Börvely - az Ecsedi lápon azok a helyek, s melyeken állóvíz és nád is van; ellentétje a láp; lásd azt.

- CSERKÁLÓ HÁLÓ Máramaros, Visk - nyilván egy tőből való a Csorpakkal s azonos a nagy-bocskói Csáklyahálóval, l. azt.

- CSERKE - Tihany - l. Batony.

- CSERKELÁNCZ az a gyengébb láncz, a mely a vizahorog deréklánczáról lecsüng s a melyre a vizahorog kötve van.*

- CSERKÉRE VALÓ - Tihany - l. Csali, Horogra való, Pélle.

- CSERKÉSZ - T. Sz. - kisegítő a jég alatt való halászatnál; a fogott halak felében a halászokkal osztozik. Balaton; nyilván a cserke függelékes természetére czéloz.

- CSETRÉS - Tihany - helyettes, a melyet a bokor valamely tagja, ha akadályozva van, maga helyett állít.

- CSETRI - P. K. - Phoxinus laevis AG. Balaton vidéke, Zala-Tapolcza.

- CSÉVÉS HAJTOVÁNY, a székely pisztrángvarsa abroncskávája nincsen madzaggal kötve, hanem egy bodzafából való cséve két végébe be van dugva. Igen szép és kitünő egybefoglalási mód.*

- CSICSIRI - Velencze - a kis vöcsök - Podiceps minor - halászneve.

- CSIGA - Agárd - egy derékfa végében járó kettős csiga; a háló inának leszorítására való.

- CSIGANYOMÓ - Agárd - a csiga derékfájába járó husáng, a melylyel a halász a csigát lenyomja.

- CSIGOLYA - Háromszék - innen csigolyás hely; egy a "rekettyéssel"; leginkább patakok partján álló, fűzbokrokból alkotott üstökök.

- CSIGOLYACSONT - vertebra*

- CSÍK - Cobitis, l. Fövényvágó Csík, Kövi Csík, Réti Csík, Vágó Csík.*

- CSÍK - K. - Cobitis fossilis L. GALGÓCZI-nál (1662) megvan. MIKLOSICH szerint a szláv čik.

- CSÍK - Ujfalvi-Szikszai XVI. század. - lacertus, lubricus aquaticus, Poecilias. Itt a "lacertus" igen érdekes, mert a csík emlékeztet a gyíkra s e két név is rokon-hangzású.

- CSÍKÁSZ - Sárrét, Ecsedi láp, Szernye - a csíkhalászatból élő ember.

- CSIKÁSZ VARSA - Erdővidék, Olt mentén - l. Csíkkas.

- CSÍKBOGÁR - Szernye mocsár - leginkább a Hydrophilus és Dytiscus bogárfajok.

- CSÍK DÁMA P. K. - Cobitis fossilis L. (Albinismus). Fehér testű, vörösszemű. Szamos és Maros m. H. O. Börvely.

- CSÍKFÉLÉK - Acanthopsides, mint család.*

- CSÍKFÉREG - Grossinger - "Tsíkféreg", l. Csíkbogár.

- CSÍKFOGÓ - Komádi - fűzvesszőből fonott varsa, csíkfogásra való.

- CSÍKFOGÓ-KOSÁR - - csíkvarsa.

- CSÍKGÁT - Börvely - gátszerűen összehordott gaz, melyben bizonyos távolságokban nyilások vannak, a melyeken a csik átkelhet; ezekbe a nyílásokba állítják be s csíkkasokat (varsákat) l. Kashely, Lábú, Rekesztés.

- CSÍKKAS - Börvely - Csíkvarsa, fűzfavesszőből tömötten kötve, egy bejáratú verseggel, hátúl kasdugóval.

- CSÍK KIRÁLY - P. K. H. O. - Cobitis fossilis L. (Chlorochroismus). Tiszta sárga. P. K. a Szamos és Maros mentén. H. O. Doroszló Bácsmegyében, Ecsedi láp.

- CSÍKKOSÁR - Nagy-Bereg - "fertályos és félvékás", fűzvesszőből fonott csikputtony, a fogott csíkok hazaszállítására.

- CSÍKLÓ, - Komárom - mélyen nyerges kolomp, az evedzőnek beakasztására; félkézzel való evedzésnél, kivált a fenékhorgászoknál, mikor a horgot lerakják I. Csiválni.

- CSÍKPUTTONY - Börvely - keményfonású

  778

  fedeles, urnaalakú, a háton hordozható puttony; gyékényből való.

- CSÍKSZŰRŐ - Börvely - kis, ritkafonású, füles vesszőkosár, a melylyel s csíkot s csiktartóból v. hordóból kimerítgetik; egyszersmind mérték, k. b. 1 liter.

- CSÍKTÖK - Börvely, Kis-Majtény - s Cucurbita lagenaria L. körtve alakú fajtája; kitünő csíkszállító edény, kasornyába foglalva.

- CSÍKVARSA - Doroszló, Bácsmegye, l. Csíkkas.

- CSÍKVEREM - Tyukod, Ecsedi láp - ölnyi hosszú verem az udvaron, melyet vízzel megtöltenek s a melyben a fogott csikot felgyűjtik.

- CSILLAGOS TOK - P. K. - Acipenser stellatus PALL. Eredete nincs.

- CSILLAGTOKOK - Helopes, mint csoport.*

- CSIVÁLNI - Komárom - egy evedzővel kormányozva evedzeni, l. Csikló.

- CSOMBÓK - Bodrogköz - l. Halászcsatt.

- CSÓNAK - K. - kisebb vizijárómű. MIKLOSICH szerint a szláv člunu

- CSONTOS HALAK - Teleostei, mint rend.*

- CSÓNYIK - Szeged - egy szálfából vájt lélekvesztő.

- CSÓNYIKBÁRKA - Budapest - kisebb haltartóbárka.

- CSÓNYIKKARÓ - Szeged - s píczésektől használt lélekvesztő kikötésére szolgáló karó, mely a lélekvesztőben van elhelyezve, hogy a halász akárhol beverhesse.

- CSORBA PART - Sajó mentén - a hol régi omlások miatt a part nagy darabon beszakadt, tehát könyökösen beszökik.

- CSORGÓ - Bódva - s Bódva sok helyen igen lassú folyású, szinte tószerűen álló; a hol esése van, siet s ha ilyen helyen a víz csak térdig érő, akkor csorgó. Itt űzik a szigonyozást.

- CSORPÁK - Máramaros, Visk - aprószemű Ághegyháló. Szláv eredetű szó: Čerpak = merítő.

- CSÓVA - egy marok szalma, a melyet a Bódva menti szigonyos meggyújt, hogy világítson.*

- CSÖBÖRHAL - Tata - az az apróbb hal, melyet nem darabonként számlálnak, hanem csak csöbörben mérnek.

- CSÖK - Tápé - a keczézésnél a csökbe akasztja a halász a keczetartó kötelet; a csök s csónak belső oldalába illesztett kurta czövek; l. Csőszszög, Czibak. Ugyan ebbe akasztják a billegháló (villik, villing) tőkéjét is.

- CSÖNTÖRGÉS PART - Székelyföld - gyökeres, gazos, málló part. Halas víz.

- CSŐSZÍVŰEK - Leptocardii.*

- CSŐSZSZÖG - Szolnok - l. Csök, Czibak.

- CSÚCS - Kopácsi - az egyszárnyú, öt hagyású varsának a második vörcsöke.

- CSUHÉ - Baja - l. Ághegyháló.

- CSUHI - Alduna - l. Ághegyháló.

- CSUHI - Saród - l. Sisák.

- CSUKA - Esox, l. Köz-Csuka. *

- CSUKA - K. - Esox lucius L. GALGÓCZI-nál (1622) megvan; közös tőből a tót "Štuka"-val. MIKLOSICH-nál is.

- CSUKA - Ujfalvi-Szikszai XVI. sz. - lucius, lupus. Megvan az Orbis pictus 1708-dik kiadásában is.

- CSUKA - Janua 1729 - Esox lucius L.

- CSUKAFÉLÉK - Esocini, mint család.*

- CSUKAHOROG - Keszthely - nagyobb fajta; s horog ina 30-40 öles. A velenczei tavon egyes a horog, patonyja rézdrótból való, hogy a csuka el ne rághassa.

- CSUKAVARSA, - Doroszló (Bácska) - fűzfavesszőből, két tölcsérszerű bejáróval, mely kivehető.

- CSUKLÓCSONT - os srticulare.*

- CSUPASZPONTY - P. K. - Cyprinus Carpio L. Teljesen pénzek nélkül való, az Agassiz Cyprinus carpio nudus seu alepidotus fajtája. Tatai tó.

- CSUTAK - Balaton - czirokból kötve, a felhasgatott halak mosására való, l. Tucsak.

- CSÜGGESZTŐ - Hegykő - az övön két rövid, a végén csombókos kötéldarab, a melylyel a háló kötelét fogják; az öv tüszőszerű, bőrből való, rendeltetés szerint hám, mely a húzást könnyíti.

- CZÉDULAKESZEG - Balaton - Blicca argyroleuca HECK. juv. a test laposságáról így.

- CZEGE - az erdélyi Mezőségen falu, a hasonló tó fejénél; nyilván egy a czége, zeege stb. szóval; l. Czége.

- CZÉG (Kis) - falu az erdélyi Mezőségen - l. Czége.

- CZÉG (Nagy), falu az erdélyi Mezőségen,

  779

  mesterséges tó mellett - nyilván a czége szótól ered; l. Czége.

- CZÉGE - Nagy-Bereg - erős husángokból való rekesztés, melylyel a Borzsa folyót átfogják, közepén van egy nyílás, a "kapu", s melybe a gamzsahálót beállítják. Ez magyarázza meg s következő régi szavakat: Czege, Seyge, Szégye, Zeege, Zegye és Zeyge; lásd azokat.

- CZIFRA KÖLÖNTE, Cottus poecilopus HECK."

- CZIGÁNYHAL - P. K. - H. O. - Tinca vulgaris CUV. Nem annyira a szín sötétségéről, mint inkább onnan, hogy húsa nem épen jó: "czigánynak való; töri magát utána."

- CZÉGÉNY - falu Szatmárban - l. Czége.

- CZÉKLE - Janus 1729 - tendicula, madárfogó, l. Czége.

- CZEKLE - Sz. Molnár Albert - l. Czége.

- CZÉKORSÓ - Tihany - minden bokornak megvan a ládája, bötsülevele és czékorsója; itt 9 itczés, Keszthelyen 14 itczés. A korsók feliratosak.

- CZÉLA - Balaton, őshalászat - a gyékény és öregháló húzókötelén, a bötökön innen és túl befűzött posztódarabkák jelek a húzás egyenletességének biztosítására; l. Bötök.

- CZÉMESTER - Keszthely - a halásztársulat feje.

- CZÉRNAVARSA - Székelyföld - l. Szárnyasvarsa.

- CZET HAL - Ujfalvi-Szikszai XVI. század - cetus, cete; az akkori értelemben még hal.

- CZET HAL ÁROS - Ujfalvi-Szikszai XVI. sz. - cetarius l. Czet hal.

- CZIBAK - Szeged - l. Csök.

- CZIBÉK - Balaton - villás bot, nyele végén lánczczal és hámmal. Kötélhúzó szerszám de arra is használják, hogy büntessenek; l. Czibékvágás. Duna és Tisza mentén csak heveder, peczekkel, melyet a kötélre csavarnak.

- CZIBÉKVÁGÁS - Tihany - büntetés; a halászt, ki az articulus ellen vét, lefogják s a czibék villájával 3-6-szor rávágnak az ülepére. Tihanyban most is dívik.

- CZIGONY - Grossinger - "Tzigon" l. Szigony. Doroszlón - Bácsmegye - még ma is "Czigony".

- CZIKLEND - Körös-Tarcsa - az evedző beakasztására való peczkes szíjhurok; keczézéskor használják, l. Cziklendeni.

- CZIKLENDENI - Körös- Tarcsa - kavarva, tartóztatva evedzeni, kivált keczézéskor; Szegeden: l. iklandani; Komáromban: l. csiválni.

- CZIKLON - Komárom - l. Cziklend.

- CZIKLONY - Csongrád - l. Cziklon, Cziklend.

- CZIKLONYOZNI - Csongrád - l. Cziklendeni, iklandani.

- CZIMBORASÁG - Bodrogköz - l. Bokor, Felekezet, Kötés.

- CZIMÉR - Tihany - nagyobb nádüstök.

- CZINGLI - H. O. - Aspro Zingel CUV. L. Szeged és Duna m. a Buczótól pontosan megkülönböztetve.

- CZOMPÓ - Tinca, l. Nyálkás Czompó.*

- CZOMPÓ - K. - Tinca vulgaris CUV. GALGÓCZI-nál (1622) megvan.

- CZOMPÓ - Janua 1729 - Tinca vulgaris.

- CZOMPÓ - Ujfalvi-Szikszai XVI. sz. - Tenca, teucha, tincha. Az Orbis pictus (1708.) is így adja.

- CZOMPÓKHAL - H. O. Scardinius erythrophthalmus BON. Bódva mentén; tavakból való rezes példányok.

- CZÖTKÉNY - Tápé, őshalászat - a parának egy neme; l. Czötkényszár.

- CZÖTKÉNYPARA - cz. póta helyett.*

- CZÖTKÉNYSZÁR - Tápé, őshalászat - a miből a marázsa-, mét- és eresztőháló úszója készül; különben az Euphorbia palustris L., farkasfű, mely a tápéi mocsaras helyeken erős botvastagság mellett 2 méter magasságra, sőt azon túl is növekszik. Meghatározta JANKA VICTOR.

- CZUCZA - Komárom - vastag, hosszú dorong, egyik végén hegyesen vasalva, a hajónak a parthoz való hirtelen rögzítésére szolgál; rendesen őrfának is használják.

- CZÜŐKÖR - Hegykő - halászszatyor.

- CZÜŐKÖRFA - Hegykő - lőcsalakú és erejű fa, s melyen a halakkal megtöltött halász-szatyrot a vállukon viszik.