D

- DAL - B. Szabó Dávid - "evező lapát". A magyar halász az evedző lapátos részét

  780

  "toll" vagy etall"-nak nevezi, mert úgy áll a nyélhez, mint a toll a szárához; tehát a toll, tal, talu révén lett az evedzőből Dal, Dali, Dalladzó, Dalladzani; de Dali, Dalladzó leginkább az s nagy evedző, a mely gúzsba vagy szögbe beakasztható s a melyet "húznak".

- DAL-EVEDZŐ - B. Szabó Dávid - l. Dal.

- DAL-GÚZS - B. Szabó Dávid - a Dallal vonatkozásba téve. Helyesen az a vessző vagy kötélgúzs, a melybe a nagy evezőt beakasztják.

- DALI - Kopácsi - a gúzsba vagy húzószegbe akasztható nagy evező, l. Dal.

- DALLADZANI - Tisza mentén - gúzsba akasztott nagy evedzővel a hajót húzni; l. Dal.

- DALLADZÓ - Szeged - beakasztható evező a nagy halászhajóhoz tartozik, innen: dalladzani = a dalladzó evedzővel evedzni; l. Dal.

- DÁRDASZIGONY, az egyágú szigony. *

- DARUGÉM - Hegykő - Ardea cinerea; halászó madárnak halász elnevezése.

- DELPHIN HAL - Ujfalvi-Szikszai XVI. sz. - delphin; az akkori fölfogás szerint hal.

- DEREGLYE - Balaton - nagy halászhajó, melynek padolatján az öregháló helyeztetik el; ezen van a csiga is, a melylyel sík vízen s hálót fölszedik. A halászatot vezető kormányos a dereglyén foglal helyet. Mélyen járó, éles orrú, keskeny farú, öblös derékú hajó; nem népies.

- DERÉK - általánosan - a vízi járóművek közepe (van orra, dereka, fara); tavaknál, ha hosszában elnyúlók, hasonlóképen (van feje, dereka, feneke); a folyókon az a rész, mely két meghalászható pont közé esik. Különben a rúdról, evedzőről, hálótűről is mondják, ha hosszaközepén törik el: "derékon tört el". Tavakról azonban a tó háta is.

- DERÉKKÁVA, a hálókon az, a mely a középre esik.*

- DERÉKLÁNCZ az a láncz, a melyre a vizahorgok lánczolva vannak s a melylyel s folyót átkötik.*

- DERÉK ÖBLE - Miskolczi Gáspár - a halnál, legnagyobb vastagsága, terjedelme; leginkább a szélességre értve.

- DERÉKON HÚZÓK PADJA - Balaton - a dereglyén az orr felőli két pad, egy-egy legény számára.

- DEVERKESEGI - Bloch - l. Dévérkeszeg.

- DÉVÉR KESZEG, Abramis Brama LIN.

- DÉVÉRKESZEG - K. - Abramis Brama L., Duna, Tisza mentén igen következetesen alkalmazva. Széles, de vékony alakjáról szól a hasonlat: oldalt = keszegoldalt kibújni; hátának íves voltáról van véve pld.: a zátonyoknak "keszeg hátra" való felmosása. GALGÓCZI-nál (1622) megvan.

- DÉVÉRT-KESZEGI - Gőcsej; l. Dévérkeszeg.

- DEWERKESSEGI - Marsilius - l. Dévérkeszeg.

- DIBBANCS - Eger - Perca fluviatilis L.

- DISZNÓHAL - Acerina cernua L. Erdővidék, Olt vize.

- DISZNÓ HAL - Ujfalvi-Szikszai XVI. sz. - az ebhallal együtt canis marinus; alkalmasint a Phocaena communis nevű czet.

- DOB - Kis-Majtény - a nagy hálóvarsánál a vörcsökön túl való test.

- DOBÁNCS - H. O. - Leuciscus virgo HECK. Erdélyi részek. BIELZ és HECKEL a Squalius dobula fajra alkalmazzák.

- DOBBANTÓ - Bodrogköz - l. Ághegyháló.

- DÓBÁR - Leuciscus virgo HECK. Bodrogköz.

- DOBCSONT - os tympanicum.*

- DÓBER - H. O. - Perca fluviatilis L. Berettyó-újfalu; de itt a Sigér nevet is ismerik s némely halász a Dóber alatt az Acerina cernuát érti.

- DOBJA - Körös mentén - a halász a szigonyt.

- DOBÓHÁLÓ - Simontornya - l. Vető-, Pendely-, Pöndörháló.

- DOBÓKA - Alburnus lucidus - Balaton, "feldobálja magát".

- DOBONTATÓ - Török-Becse - l. Bokorháló.

- DOBVARSA - Doroszló - Bácsmegye - l. Kárászvarsa.

- DOMOLYKÓ - K. - P. K. - H. O. - Squalius dobula BON. Néha a Leuciscus rutilusra is alkalmazzák.

- DOMOLYKÓ - Squalius, l. Fejes Domolykó, Nyúl-Domolykó.*

- DOMORKÓ - H. O. - l. Domolykó. Pinnyéd, Győr mellett.

- DORONGOLÁS, a csukának doronggal való ütése, még pedig vékony jégkérgen át.*

  781

- DÖGVÍZ - Körös-Tarcsa - a melyben a hal meg nem élhet.

- DÖRGECS - Nádasdy Tamás lev. Acerina cernua L.

- DÖRGÉCSE - H. O. - Acerina cernua L. Győr vidéke. GALGÓCZI-nál (1622) megvan.

- DÖRGICSE - H. O. - Acerina cernua L. Pinnyéd, Győr mellett.

- DÖRGÖCSE - H. O. - Acerina cernua L. Kopácsi, igen jó leírás alapján.

- DÖRGÖCZE - Rómer Fl. - Acerina cernua L.

- DRÓTFUNT - Tihany spirális rúgóra járó mérleg; régi vasszerkezet.

- DÚBÁR - Karád - Perca fluviatilis L.

- DÚBÁR - P. K. - Perca fluviatilis L. Tisza m.

- DÚBER - H. O. - Perca fluviatilis L. Szolnok.

- DUGA - Udvarhelymegye vizei - a patak vizének egy ponton való elzárása és elvezetése, amikor is az "eldugott" helyen levő halakat kényelmesen fel lehet szedni. Innen ered talán a "dugába dőlt" - (székely); - l. Anyameder.

- DUGÁS - Tihany - az öregháló zsákja több darabból van összeszerkesztve, még pedig réfólmosan, hosszában; a hány darab - 7, 9 - annyi dugás.

- DUGÓHÁLÓ - Simontornya - l. Bokorháló.

- DUGÓS HOROG - Sió menti - csöndes vízben; a dugó mutatja a rángatást l. Uszó, Pedző, Pícze.

- DUNAFEHÉRHAL - H. O. - Squalius lepusculus HECK. Komárom.

- DUNAI GALÓCZA, Salmo Hucho L.*

- DUNAKESZEG - P. K. - Scardinius erythrophthalmus BON. tavakból H. O.

- DUNAPONTY - P. K. - Cyprinus carpio L. Duna m. a voltaképeni Carpio.

- DURBANCS - P. K. H. O. - Acerina cernua L. Tisza m, l. Durbincs.

- DORBANCS - Szirmay Andr. - Acerina cernua L. itt a Gasterostelis aculestusra ráfogva.

- DURBINCS - Acerina, l. Selymes Durbincs, Vágó Durbincs.*

- DURBINCS - K. Szegeden és környékén Acerina cernua L.

- DURDA - H. O. - Acerina cernua L. Komárom; a halász hozzátette, hogy a Durdát a Tiszánál Durbincsnak hívják; GROSSINGER s utána a szerzők az Abramisra fogták reá.

- DUZZOGÓ - Ecsedi láp, északi rész - szilárdnak látszó, könnyen beszakadó, veszedelmes hely - a lápon és az erekben.

- DŰLŐ PART - sok helyen - l. omladásos p.

- DÜRGENCS - P. K. H. O. - Acerina cernua L. Duna m.

- DYNAMIT - Bányatelepek közelében - leginkább az úri hivatalnokok halászeszköze, mely abból áll, hogy a vízben dynamitot robbantanak fel, mely mindent meggyilkol. A legundokabb mód, - mely hihetetlen módon terjed s már a köznép kezén is megfordúl.