P

- PADMALY - Háromszék - az alámosott part; a hal kedves helye.

- PADMALYOS PART - Székelyföld - hosszában alámosott part.

- PADUCZ - Chondrostoma, l. Jász Paducz, Szilvaorrú Paducz, Vésettajkú Paducz.*

- PADUCZ - szerzőknél és sokhelyen - Chondrostoma nasus L. A tót "Podustva" névvel egy tőből fakadt. GALGÓCZI-nál (1622) megvan.

- PADUSZK (így) - H. O. - = Paducz. Bódva mentén, Komjátiban.

- PAIZSOSPOFÁSOK, Cataphracti, mint család.

- PÁKÁSZ - Komádi - rétségi kishalász, vadász, ki az egész évet a rétségben halászattal, vadászattal töltötte. A szabályozásokkal tünedezőfélben van. Bihari szó s az Ecsedi láp körül ismeretlen, noha a fajta ott még, "lápi ember, csíkász" néven akad.

- PALA (így!) - Körös-Tarcsa - l. Para.

- PALAHÚZÓ - Záhony - a felső Tisza halászbokrában két legény, a ki az öregháló fölét húzza.

- PALAJ - Szatmár, Szamos mellék - a folyó mentén felhordott sekély vizű homokos helyek, melyek a kerítőhálók kihúzására igen alkalmatosak. Lehet a "palló alja" összekopása.

- PÁLHA - Bodrog mentén - a balatoni "gyékénynyel" ugyanaz; l. Palla, Para, Pallóka, Póta, Pluta.

- PÁLHÁS - Bodrogköz - az öregháló fölfejésénél, az egyik legény szedi a pálhást, azaz a háló fölét = pálhás ín, s legény pedig a "pálhás", l. Paraszedő, Felínhúzó.

- PÁLHÁS FÖLE - Bodrogköz - l. Felín.

- PALLA - Bodrogköz - l. Para.

- PALLÓ - Szeged - a fenékhorog ina.

- PALLÓ - Máramaros - l. Halászszék.

- PALLÓKA - Kis-Majtény - a horgon az uszó tutaj; a gyalmon a para.

- PALLÓKA - Máramaros, Visk - az eresztő hálón, l. Para stb.

- PALLÓKŐ (kű) - Szeged - a fenékhorgon a kikötött vég felőli első, nagyobb kő.

- PALUCZ - H. O. - Chondrostoma nasus L. Nagy-Dobrony.

- PAMUKHÁLÓ - Balaton-Füred - l. Eresztőháló; azért, mert vékony pamutból van kötve.

- PAMUKOS - Balaton - a pamukhálóval halászó halász; l. Eresztős.

- PÁNCZÉL - Szirmay Andr. - Callichthys alatt, a magyar vizekre csak ráfogva.

- PÁNCZÉLOS ARCZUAK - Cataphracti, mint család.

- PANNAL - Varbó, Ipoly mentén - a folyó partja. A hálók használatáról mondják: "ez pannalrúl, amaz ladikról használtatik" (palócz).

- PÁPAKESZEG - H. O. - Komárom. Csak bemondva. T. Sz. Nátly - Szeged, alkalmasint Leuciscus rutilus L.

- PAPTETŰ - K. - Acerina cernua L. A halászok egymásközött leginkább ezt a nevet használják.

- PARA - sok helyen - átlyukasztott kéreg vagy fadarabok; az előbbi nyárfa, az utóbbi vörös fűz, melyet a hálózatok fölére fűzve - kötnek, hogy úszva járjon a vízen; l. Pala, Pálha, Palla, Pallóka, Póta, Pluta; a bodrogközi Pálha gyékényből való.

- PARÁSLEGÉNY - helyenként - az, a ki a háló felinát vagy fölét szedi.

- PARÁSOK PADJA, - Balaton - a dereglyén a fartól számítva az első pad, közvetlenűl a háló mellett, két legény számára, kik a hálót kihányják s a parás fölét szedik; csak bérlőknél így.

- PARASZEDŐ - Csongrád - az a legény, a ki a hálónak a vízből való kiszedésekor s a hajóba való betakarításkor a felínt fölszedegeti és rendberakja.

- PARASZTFALÓ - Kuthy - Harcsa, Silurus Glanis L.

- PARASZT HAL - Miskolczi Gáspár - közönséges, bőséges hal, pld. a hering.

  819

- PARATAKARÓ - Szolnok - gyékény, a melylyel nagy hőségben a parásinat betakarják.

- PARAVETŐ - Nyelvőr - l. Paraszedő és Paráslegény; nagy hálóknál két ember hányja ki a hálót, az egyik a fölét - paravető - a másik az inát.

- PARCS - Perca fluviatilis L. Erdővidék, Olt vize. Nyilván a "Barsch" magyarosítása.

- PART - általánosan - az a szilárd föld, mely a vizeket beszegi.

- PARTRA HALÁSZNI - Fertő - mikor a kivetett hálót a partra húzzák ki; l. Karóra halászni.

- PARTRA HALÁSZNI - általánosan - a kerítő halászatnál a hálót a partra kihozni.

- PARTRÓL HALÁSZNI - általánosan - a partról bevetni a szerszámot.

- PÁSZTA - a színezetben a szélesebb, szalagos rajz, a német "Streifen" értelmében.*

- PATAK - általánosan kis folyóvíz, kivált a sebesebb folyású; jó halasvíz.

- PATICZ - P. K. - Chondrostoma nasus L. Léva. Már tótosabb; nyilván Paducz.

- PATONY - Szentes, körösi halászok - az a vékony zsineg, a melyre a horog erősítve van; az ángol gimp, a német Vorfach; l. Pekle, Cserke, Talpalló.

- PATTANTÓ - Balaton-Füred - l. Pukkantó hólyag.

- PATTANTYÚ - Agárd - l. Pukkantó.

- PATTYANTYÚ - Szeged - l. Pukkantó.

- PATUS - Szeged - Chondrostoma nasus L. l. Dunai hal; különben Paducz.

- PAUZ - Simontornya - l. Vezér; nyilván a póznával egy tőből való.

- PE.AVÁGÓ - Cobitis taenia L. Székelyföld.

- PECZEHAL = H. O. - Umbra canina MARS. Börvely.

- PECZEK - általánosan - az öregháló kijáró kötelén keresztbe alkalmazva; arra való, hogy a csónakba akasztva, a hálót a partra kihozza, anélkül, hogy tartani kellene, mert a kievezéskor minden ember derékszakadtig evez.

- PECZEKLYUK - Komárom - a halászladik peremében az a lyuk, amelybe a kijáró kötél peczkét beakasztják.

- PECZKESHOROG, - Komárom - úszó jelezővel ellátott horog, l. Pedző.

- PEDZENI - Berettyó - a horogról: "jól pedzi a halat" - biztosan fogja, innen: - H. O. - Előre pedző horog - Limerik; oldalt pedző horog - Kirby.

- PEDZŐ - Bodrogköz - a kosztoshorog úszófája, mely a hal rángatását mutatja; ugyanott az a jelező vessző, melyhez a téliszák feljáró őre erősítve van. A Latorcza mentén egyértelmű a pálhával; l. Picze.

- PEDZŐHOROG - Berettyó-Újfalu - l. Kosztoshorog.

- PEDZŐSÉG - H. O. - a horog fogóssága.

- PEHEL-HAL - GROSSINGER a tárgymutatóban - Alburnus lucidus HECK; l. Peleh-hal.

- PEHELYHAL - mint a Grossinger-féle Pehel, Peleh alaknak helyese.

- PÉKLE, - Komárom - az a vékony zsinór, a melyre a horog kötve van. Az ángol "gimp" és a német "Vorfach" szó értelmének megfelelő; l. Batony, Cserke, Patony, Talpalló.

- PELEHAL - FÖLDI - Phoxinus laevis AG. Kencssey-nél hibásan Pehelyhal = Gobio vulgaris; nyilván Grossinger-től való.

- PELEH-HAL - GROSSINGER - Alburnus lucidus HECK. értelmében; különben egy a Pelehallal is, és tulajdonképpen evvel együtt sajtóhiba l. Pehel-hal, tehát a hal kicsi voltáról "pehelyhal".

- PELETÉR - Keszthely - A magyar vejszénél, l. Pelőcze.

- PELLE - Komárom - mindenféle apró hal összesége, amelylyel a fenékhorgot felhalazzák, tehát a "Köder"; l. Csali.

- PELLESZEDŐ - Komárom - az, a ki a horogravaló apró halakat fogdossa.

- PELLÉZŐ - Komárom - hosszú, keskeny, istápokra feszíthető háló, a melylyel a halakat a varsa felé terelik; rendeltetése szerint megegyezik a magyar-velenczei veréssel; sőt a magyar vejsznél a pelőczével és peletérrel is.

- PELŐCZE - Tápé, őshalászat - s magyar vejszénél azok az oldalfalak, a melyeken a hal betéved; a jobboldali a "kis pelőcze", a baloldali a "nagy pelőcze".

- PENDELHÁLÓ - Komárom - l. Vetőháló.

- PENDŐHÁLÓ - Komárom - l. Vetőháló.

- PÉNTŐHÁLÓ - Sió mentén - l. Vetőháló.

- PÉNZ - Bódva mentén általánosan - a hal héjja v. pikkelye; a Balaton némely pontján

  820

  csak akkor, a midőn levakartatott; a halon héj.

- PÉNZES - H. O. - Thymallus vexillifer AG. Egyházas-Oláhfalu.

- PÉNZES PÉR, Thymallus vexillifer AG.*

- PÉNZES PISZTRÁNG - Kenessey - kétes eredetű, de jól jellemző - Thymallus vexillifer AG.

- PÉNZŰ - Balaton-Füred - kisebb, nagyobb pikkelyű.

- PÉR - Thymallus, l. Pénzes Pér.*

- PERECZBE SZEDI - B. Szabó Dávid - testét az Angolna.

- PEREM - Balaton, Velencze - a nagyobb ladikok külső szegője.

- PERGELŐDIK - Saród - a ponty íváskor, azaz rakáson forog.

- PÉRHAL - Kenessey, H. O. - Thymallus vexillifer AG. Szilágyság és Székelyföld.

- PERSEG A SÁR - Tószeg - mikor a hal az iszapot túrja s ez buborékot hány.

- PERSLI - H. O. - Perca fluviatilis L. a magyar svábság "Bärschli"-je, Szeged.

- PESSEGI - Bloch - elrontott Keszege l. dévérkeszeg.

- PESZMEG - P. K. - egyértelmű a "Keszeggel"; kisebb terjedelemben az Alburnus nemre alkalmazva.

- PESZMETKEHAL - P. K. - Alburnus lucidus HECK. - Tiszaföldvár.

- PETELIKACS - mikropyle.

- PETENYE - HECKEL - Chondrostoma nasus L. Eredete nincs adva.

- PETÉNYI MÁRNA, Barbus Petényii HECK.*

- PETIKEHAL - H. O. - Rhodeus amarus L. Pinnyéd, Győr mellett.

- P.CSAVÁGÓ - K. - Cobitis taenia L.

- PICZE - Szeged - általánosan az egész kosztos horgot nevezik így, a picze azonban egy a pedzővel, pallóval és tutajjal, a mint ezt a szegedi piczések ki is fejezik. Piczézni tehát egy a pedzenivel.

- PICZÉZNI, - Szeged - horgászni.

- PICZÁZÓ - Szeged - az a halász, a ki a kosztoshoroggal jár.

- PIKÓ - Gasterosteus, l. Tüskés Pikó.*

- PIKÓ - H. O. - Acerina cernua L. Kőrös-Tarcsa.

- PILICZKE - Szolnok-Doboka - kézi kétközháló.

- PILLANGÓ - Balaton-Füred - a hal levakart egyes pikkelye, l. Pénz.

- P..AFA - Kőrös-Tarcsa - a farhám matakja.

- P..AFEDÉL - H. O. - Abramis Brama L. Bódva mentén így is.

- P..AFÉSŰ - Acerina cernua L. Kenderes, Kisujszállás, a Tisza kiöntéseiben.

- P..ANYALÓ - H. O. - Cobitis taenia L. Nagy-Dobrony.

- P..ARÁGÓ - P. K. - Cobitis taenia L. Szatmár. H. O. Velencze.

- P..ARESZELŐ - H. O. - Cobitis taenia L. Berettyó-Ujfalu.

- P..AVÁGÓ - K. Cobitis taenia L.

- P..AVÁGÓHAL - P. K. - Acerina cernua L. Tisza-Földváron a szúrósság révén összetévesztve a Cobitis taenia-val, l. e.

- PÍPÁL - Doroszló, Mosztonga vize - a hal, mikor közel a vízszínéhez a levegővel érintkező vizet kopótyózza. Az u. n. dögvizekben gyakran teszi; l. Szopákol.

- PIPOLAHÁLÓ - Győr - a "Nyelvőr" szerint a tok fogásához való; szerkezete a laptoló hálóé, léhése azonban islingből van kötve, l. Vizaháló.

- PIRITYHÁLÓ - Szeged - 10-12 m. hosszú háló, egy a kétközhálóval, de Szegeden lószárcsontokkal fölszerelve.

- PIROSKA - P. K. - Leuciscus rutilus L. Tolna.

- PIROSKAKESZEG - T. Sz. Nátly - Szeged. - Scardinius erythrophthalmus L.

- PIROSLÓKESZEG - H. O. - Scardinius erythrophthalmus L. Szeged.

- PIROS SZEMLING - Szirmay Andr. - Salmo umbla L. a magyar vizekre csak ráfogva.

- PIROSSZEMŰ KELE, Scardinius erythrophthalmus BON.*

- PIROSSZÁRNYÚ KONCZÉR - P. K. - Scardinius erythrophthalmus BON. Balaton (a Sió torkolatánál és mentében P. sz. göndér; a "konczér" szót ott egy halász sem tudta H. O.).

- PIROSSZÁRNYÚ PONTY. - P. K. - Leuciscus rutilus L.

- PISZE (?) - P. K. - Alburnus lucidus HECK. (a kérdőjelet Petényi alkalmazta).

- PISZEHAL - P. K. - Alburnus lucidus HECK. Duna m.

  821

- PISZKE - H. O. - Alburnus lucidus HECK. Duna m.

- PISZKE, egyáltalában bot-, karó-, rúd-forma szerszámnál a földbe szolgáló, akár vasalt, akár csak faragott hegy.*

- PISZLICZÁRHÁLÓ - Szeged - kisebb az öreghálónál (100-120 m.); de ugyanoly szerkezetű.

- PISZKÉS - Komárom - kisebb kerítőhálóval járó halász-, l. Piszkés háló.

- PISZKÉS-BÁRKA - Komárom - kis halászatnál szereplő bárka; l. Farosbárka.

- PISZKÉSHÁLÓ - Komárom - az öreghálónál kisebb, de egyazon berendezésű rendesen csak négy ember szerszámja. Úgy látszik, hogy a neve a "piszkálással" egy tőből fakadt; egy vén halász így magyarázta: "hát az csak olyan háló, a mivel a szegény embör nem is kerít, mert csak úgy piszkál a vizekben"; l. Piliszke, Piszliczár h.

- PISZKEVAS - Komárom - a szolgabot végének hegyes vasalása, l. Biczke.

- PISZTRÁNG - Trutta, l. Sebes Pisztráng.*

- PISZTRÁNG - K. - Trutta Fario L. A tót: Pstruh névvel egy tőből fakadt. Található e név már egy 1462-ki eredeti oklevélben is*, mely Majláth Béla tulajdona. Galgóczinál (1622) megvan.

- PISZTRÁNG - Ujfalvi-Szikszai XVI. sz. - Truta aurata, variolus. Az Orbis pictusban (1708) Trutta.

- PLANER INGOLA, Petromyzon Planeri Bl.*

- PLATYICZA - H. O. - Abramis Brama L. Mező-Záh. Nyilván Latice = late - széles. Oláh eredetű.

- PLATYIKA - GROSSINGER - nyilván az oláh "Platyicza", tehát Abramis Brama L.

- PLUTA - Erdővidék, Olt mentén - l. Para.

- PÓCZ - Umbra, l. Lápi Pócz.*

- PÓCZHAL - Károli J. - Umbra canina Mars. Bodrogköz. Legmagyarabb neve.

- POCZOKFARKÚ - Aspro vulgaris CUV. Szeged; vékony, érdes farkáról, mely valóban a patkányéra emlékeztet.

- PODVIZHAL - Chondrostoma nasus; elrontott Paducz. Göcsej.

- POFA - általánosan - a hajó orrán az a rész, mely rendszerint faragványokkal van diszítve.

- POHÉ - Karád - alkalmasint Rhodeus amarus AG

- POHOSKESZEG - T. Sz. Nátly - Szeged. Lehet a Scavinius erythrophthalmus BON., ikrás nősténye.

- POIDKA - Marsilius, Bloch - l. Potyka.

- PÓK - Körös-Tarcsa - l. Ághegyháló. Kitünően jellemző elnevezés, mert a két abroncs négy vége úgy viszonylik az általa kifeszített hálóhoz, mint a Linyphia- vagy Tegenaria-pók lába a hálójához.

- POLIND - H. O. - Aspius rapax L. Ipoly-Nyitra, Nógrádmegye (palócz).

- PÓNE - B. Szabó Dávid - a Bónéval egy értelemben magyarázva, l. Bónéfa. Ennek a véter- és méthálóval való összevetése hibás.

- PONTY - Cyprinus, l. Jövevény ponty, magyar ponty, tő ponty, továbbá kárászponty és pontykárász.*

- PONTY - Janua 1729 - Cyprinus Carpio L.

- PONTY - K - Cyprinus Carpio L. Galgóczinál (1622) megvan.

- PONTY - Orbis pictus 1708.

- PONTYFÉLÉK - Cyprinoidei, mint család.

- PONTY-KÁRÁSZ hal, Carpio Kollari HECK.*

- PONTYKÁRÁSZ - P. K. - H. O. Carpio Kollarii HECK. Fertő tava, Velenczei tó. Keverék.

- PONTYNYÁRS - Tihany - ága szerint is külön-külön hasított villás ág, melybe a hasított halat becsiptetik, hogy süthessék.

- PONTYÓ - B. Szabó Dávidnál - a ponty, Cyprinus Carpio L.

- PONTYO - Ujfalvi-Szikszai XVI. sz. - carpo, carpio; a tő ponty.

- PÓRÁZ - Felső-Rákos - lószőrből vert kötél, a melynél fogva a halász a rokkolya hálót tartja; l. Rokkolya-háló és Vető-háló.

- PORCZOGÓ - Fáy-féle szakácskönyv, XVII. század - p. 90 a viza gyomrának főzéséről: "Az Vízának porczogójabann is legyen közötte". Nyilván a porczogós gerincz.

- PORCZOGÓSZÁRNYÚ HALAK - Tóth Pál, Bonnet fordításában - Chondropterygii.

- PORCZOSVÉRTESEK, Chondrostei, mint alrend.*

  822

  > * KAZAY ALBERT levele, Mátyás kir. udvarából öccséhez.

- PORHÓ - H. O. - Acerina cernua L. Nagy-Dobrony. A Borholy változata.

- PORONYÓ - Mátyusnál - porhanyó, foszladozó értelmében: "A poronyóbb testű halak a pisztrang, ifjú tsuka, posár, Galacza, kecsege, a fehér Halak."

- PORTZOGÓS TESTŰ - Miskolczi Gáspár - halak, annyi mint Vértesek = Ganoidei.

- PÓTA - Balaton - az eresztő hálón a gyékényből kötött s a háló felső inára alkalmazott usztató. Az öregháló nehezebb részeinek usztatására használt fák is "póta" nevet viselnek; l. Para stb.

- POTOSZ - Szirmay Andr. - Chondrostoma nasus L. itt a Gasterosteus pungitius-ra ráfogva.

- POTOZ - H. O. - Chondrostoma nasus L. Kun-Szt-Márton; nyilván egy a paduczczal.

- POTOZNAK - Chondrostoma nasus L. Komádi; nyilván egy a paduczczal.

- POTYKA - sok helyen a kisebb Cyprinus carpio L.

- POTYKA - Ujfalvi-Szikszai XVI. sz. - cyprinus; l. Ponty.

- POTYÓLNI - Mátyusnál - a száraz stokfist dorongolással megporhanyítani.

- POZSÁR - P. K. - Cyprinus Carpio L.; némely nem halász vidéken, a Squalius dobulá-val összetévesztve. Az erdélyi részekben többnyire helyesen alkalmazzák; Galgóczinál (1622) megvan; Cyprinus hungaricus HECK. és P. K. Balaton.

- POZSÁRHARCSA. - P. K. - Silurus Glanis L. Szatmár l. Puma h.

- PÖCZKÖS - Tápé - az a legény, a ki a kijáró kötél pöczkét beakasztja s kiakasztja.

- PÖCZÖK - Algyő - az öregháló kijáró kötelén, l. Peczek; de itt a hálótű nyelve is.

- PÖCZÖK - Duna m. - a Czibiken az az esztergályozott ellenző fa, a melylyel a kötelet körülfogják; a matakkal egyforma a rendeltetése. Szolnokon egyértelmű a Pőssel.

- PÖNDÖL (háló) - T. Sz. Szeged - l. Vetőháló.

- PÖNDÖLÖZŐ - Szeged - a Pendelhálóval járó halász; l. Vetőháló.

- PÖNDÖRHÁLÓ - Szeged - l. Vetőháló.

- PŐRFA - Balaton, Velencze - a nagyobb ladikok belső szegője.

- PÖRGETTYŰ - Szeged - kis kolomp, melyet a fenékhorog karójára kötnek s a mely megszólal, mihelyt a hal valamely horgon rajtavesztett.

- PÖRSÖL - Szeged - a hálóba került harcsa farka suhogásával hasgatja a vizet.

- PŐS - általánosan - az a szalmacsutak v. fonat, mely az öreg háló és gyalom alsó inára alkalmazható s arra való, hogy iszapos helyen az inat a bevágástól megóvja. Egy komáromi halász pős v. tucsak- (csutak)nak mondta.

- PRÉM - Komárom - l. Perem.

- PRUZ CSUKA - Fáy-féle szakácskönyv XVII. század p. 83, 22 - "Czuka kit pruz czukának hínak" megkülönböztetve a következőtől: "Czuka sós ki országunkban terem." - Ez tehát valami külföldi hal lehetett.

- PUKKANTÓ - Kőrös-Tarcsa - a hal uszóhólyaga.

- PUMA HARCSA - P. K. és Heckel - Silurus Glanis L. var. Tisza, Szamos, Maros. Erről állítják a halászok, hogy gyökerek alatt él s csak szilvaéréskor jön ki.

- PÚP - Balaton - a part benyúló része; l. Ór.

- PUSZTÚL A JÉG - mondja a balatoni őshalász mikor a jég olvad.

- PUTRA - P. K. - Phoxinus laevis AG. Erdélyi részekben a Cottus gobio is; oláhos.

- PUTTYOGATÓ - Algyő, Kopácsi, Tisza-Abádszalók - l. Buttyogató és Kuttyogató; de itt a talpa ki van vájva, tehát legközelebb áll a Wolga-mellékihez.

- PÜNKÖST-KESZEG - Abramis Brama L. a nagyja. Balaton-Füred.