A pécsi múzeumi értesítők és évkönyv
repertóriuma

1908—1998

DIALÓG CAMPUS SZAKKÖNYVEK

A PÉCSI EGYETEMI KÖNYVTÁR KIADVÁNYAI 5.

A pécsi múzeumi értesítők és évkönyv
repertóriuma

1908—1998

Összeállította:

Hernádi László Mihály

DIALÓG CAMPUS KIADÓ
BUDAPEST–PÉCS
2002

A megjelenést támogatta:

PTE rektora
Baranya Megyei Önkormányzat
Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzata
Janus Pannonius Múzeum és Baranya Megyei Múzeumok
Igazgatósága

Márton fiamnak

“Soha ország pénzét jobban kamatolni nem látja, mint mellyet műgyűjteményekre fordít.”

Pulszky Ferenc, 1838.

“Nincs is hivebb tükre valamely város haladottságának, mint épen annak muzeuma. Itt megtalálja az idegen a város multját, jelenét, művelődésre hajló érzékét, polgárainak áldozatkészségét, hazafiságát, a hivatottaknak közért munkáló kezét.”

Szentgáli Károly: A pécsi városi muzeum pénzgyüjteményéről. =1909/4. 132. p.

“Az emberi lélekbe fektetett hagyomány olyan örök marad, mint maga az ember.”

Berze Nagy János =1968. 119. p.

Bevezető

1901. október 29-én megalakult a Pécs-Baranyamegyei Múzeum Egyesület, hogy a pécsi múzeum támogatásához társadalmi közreműködést biztosítson. Ennek eredményeként rendezték és megsokszorozták a városi múzeum anyagát. 1904. november 27-én nyílt meg a múzeum. Ám az egyesület életében bekövetkező pangás mintegy ötévnyi tétlenkedés után kezdett csak oldódni, mikor az egyleti közgyűlés 1906 októberében új tisztikart választott. Számos más teendő — ásatások megindítása, a kultúrpalota ügye stb. — mellett fölmerült az az ígény, hogy az egyesületi tagok számára felolvasó üléseket szervezzenek. A választmány 1907. június 12-én dr. Angyal Pál javaslatára létrehozta a felolvasó bizottságot. Felkérte dr. Szőnyi Ottót az ásatási program elkészítésére. Marosi Arnold múzeumigazgató indítványára évkönyv kiadását határozta el. Így indult útjára — végül is évnegyedes folyóiratként — 1908 januárjától 1930-ig a “Pécs-Baranyamegyei Múzeum Egyesület” Értesítője, amely még két cím- és szerkezeti változtatással (Pécs Szab. Kir. Város “Majorossy Imre Múzeumának” Értesítője 1939—1942; Janus Pannonius Múzeum Évkönyve 1956—) és több-kevesebb kihagyással a Baranya megyei történeti, természettudományi, régészeti, néprajzi, művészettörténeti és múzeológiai kutatás műhelyévé vált — átívelve a XX. század nagy részén.
 1974-ben Csorba Noémi szakdolgozatként megírta az egyesület történetét és összeállította az értesítő (1908—1930) repertóriumát. Az 1979-ben Csereklyei Ildikó és Lukácsy Gábor összeállításában Pécsett megjelent repertórium az értesítők korszakát (1908—1942) dolgozza fel. Bár munkájuk előszavában a Janus Pannonius Múzeum 1956-ban indult évkönyvének repertóriumát már a következő évre ígérik, ám a folytatás azóta is elmaradt.
Ilyen előzmények után és a történészekkel, múzeológusokkal folytatott beszélgetéseim során érett be az az elhatározásom, hogy az értesítőket és az évkönyvet együttesen átfogó, a mai napig teljes időszakot (1908—1998) felölelő repertóriumot készítsek, hogy a sokrétű pécsi múzeumi tevékenység közreadott írásos eredményeit egy repertóriumban összefoglalva nyújthassam át a kutatóknak és minden érdeklődőnek.

Az értesítőkről és az évkönyvről

Az évnegyedes folyóiratként indult értesítő 1908—1930 közötti szakasza két helyen hiányos: nem jelent meg 1915-ben és 1918—1927 között. Szerkezeti vázlata:

1908—1911.            1., 2., 3., 4.      füzet
1912.                       1—2., 3., 4.         “
1913—1914.            1., 2., 3., 4.         “
1916.                      1—2., 3—4.         “
1917.                                 1—4.         “
1928/1929.              1., 2—3., 4.         “
1930.                                 1—4.         “

Az 1939—1942 közötti időszak 3 kötetből áll: 1939—1940., 1941. és 1942. Nem tagolódik tovább füzetekre. Az oldalszámozás mindvégig évfolyamonként folyamatos. 1930-ban jelenik meg a német nyelvű összesített tartalmi ismertető, míg az 1939—1940-es és 1941-es kötetben már német és francia nyelvű.

Az értesítő rovatai:

—	Értekezések és tanulmányok (1908-tól 1942-ig folyamatos, 1928-tól Önálló cikkek elnevezéssel; jelölése egységesen: /É/)
—	Kisebb közlemények (1908-ben még: Hírek) 1908-tól 1930-ig folyamatos, jelölése egységesen /KK/
—	Könyvismertetések és bírálatok (1908—1910. és 1928/1929., jelölése: ism., az ismertető neve után)
—	Egyesületi ügyek (1908-tól 1917-ig folyamatos, 1928—1930 között Egyesületi hírek)
—	Levelezés (Kérdés — Felelet alrovatokkal, 1908—1910; jelölése: /K/ és /F/)
—	A Pécs-Baranyamegyei Múzeum Egyesület tagjai (1908—1930, folyamatos)
—	Egyesületi elszámolás és költségvetés (1908—1917, folyamatos)
—	Városi múzeum: 1908—1917 és 1939/1940

Ugyan nem rovat, de érdekessége miatt feltétlenül megemlítendő, hogy az első három évfolyamban Pécset érintő vasúti menetrend is található.
Az évkönyv a szerkezetét tekintve jóval egységesebb. 1956-tól 1963-ig nincsenek rovatok. Később is csak tudományterületi csoportosítás szerepel:

—	Természettudományok
—	Régészet
—	Néprajz, majd Néprajztudomány
—	Helytörténet, majd Történettudomány (azon belül Rövid közlemények (1977—1987), kivéve az 1983-as és az 1985/1986-os kötetet; jelölése: /RK/)
—	Művészettörténet
—	Múzeológia

Az évkönyv egyes köteteihez német, majd német és orosz nyelvű tartalomjegyzéket készítenek, később címfordítást adnak még esetenként angol és francia nyelven is. Az idegen nyelvű cikkek zöme német, több angol és — főleg a művészettörténet területén — néhány francia. A cikkek végén német, orosz, angol francia vagy magyar összefoglaló található. Az évkönyvben — feltehetőleg időeltolódás és pénzhiány miatt — 5 alkalommal vontak össze köteteket: 1969—1970; 1972—1973; 1975—1976; 1985—1986; 1996—1997.

Szerkesztők:

	Angyal Pál  1908—1911
	Szőnyi Ottó  1912—1917
	Fejes György  1928—1930
	Török Gyula  1939—1942
	Ifj. Kodolányi János  1956—1957
	Dombay János  1958—1960
	Szabó Gyula  1961
	Papp László  1962—1963
	Dankó Imre  1964—1967
	Mándoki László  1968—1973
	Uherkovich Ákos  1974—1998

Nyomdák:

       	Wessely és Horváth könyvnyomdája  1908—1917
	Dunántúl Egyetemi Nyomdája  1928—1930
Dunántúl Pécsi Egyetemi Könyvkiadó és Nyomda R.-T. 1939—1942
Pécsi Szikra Nyomda  1956—1964, 1969—1970, 1972—1984, 1987
Somogy megyei Nyomdaipari Vállalat  1965—1968, 1971
Franklin Nyomda  1985—1986, 1988—1991
Temporg Nyomda  1992—1998

A repertóriumról

A repertórium mindkét részében — szerzői és tárgyszavas rész — igen egyszerű a tájékozódás, hiszen a keresés betűrenden alapul. Az egyes kulcsszavakhoz tartozó bibliográfiai leírások a közlés időrendjében követik egymást. Célszerű egyszer végigfutni a teljes keresőoszlopot, mert találhatunk újabb, minket érdeklő szerzőket és témákat.
A szerzői rész kulcsszavait — a szerzők neveit — már egységesített formában írom le, hogy ugyanazon szerző munkássága ne tagolódjon több kulcsszóra — megtörve ezzel a közlés időrendjét is. Az egyes leírásoknál pedig azt a formát hagytam meg, ahogy a szerző jegyezte a művét. Apróbb egységesítésre a tárgyszavas résznél is szükség volt. Néhány helységnévnél utaltam az előbbi vagy utóbbi névre. Az értesítők és az évkönyv jellegéből egyenesen következik, hogy a Baranya és a Pécs tárgyszóhoz csak olyan tételeket soroltam, amelyek a város, a vármegye vagy a tájegység egészével foglalkoznak. A többi vonatkozó tétel a téma szerinti más tárgyszavaknál található. A bibliográfiai leírás nyelve megegyezik a cikkek nyelvével.
Az egyéb jegyekkel jelzett szerző (P. J.) nevét Gulyás Pál Magyar írói álnévlexikona és Sz. Debreceni Kornélia e lexikont kiegészítő kötete segítségével sem tudtam azonosítani. 
Megköszönöm Móró Mária Anna, a PTE Könyvtára főtanácsosának és dr. Kollega Tarsoly István főlevéltáros, a Tarsoly Kiadó igazgatójának minden értékes segítségét. A számítógépes programot Bogárdi János, a PTE Könyvtára osztályvezető-helyettese írta. Ez az alkalmazás messze kimagaslik az általam eddig használt programok közül. Külön köszönet illet minden támogatót, hogy a repertórium megjelenhetett. A mű kiállítása a Dialóg Campus Kiadót dícséri. 

Kívánom, hogy munkámat haszonnal lapozgassa minden érdeklődő.

Pécs, 2001. január 25.      					Dr. Hernádi László Mihály 

	
Szerzői rész

Ábrahám Levente
Ábrahám Levente: Nattán Miklós nagylepke-gyűjteménye (Lepidoptera) a pécsi Janus Pannonius Múzeumban.
=1989. 63—71., 1 ábra.

Levente Ábrahám: On the Neuropteroidea and Mecoptera of Baranya County, Hungary.
=1990. 13—18., 1 térk., 1 t.

Ábrahám Levente — Uherkovich Ákos: A Zselic nagylepkéi (Lepidoptera) I. [A folytatás az Évkönyvben nem jelent meg.]
=1993. 47—59., 1 ábra.

Ábrahám Levente — Kovács Tibor: A report on the Hungarian alderfly fauna (Megaloptera: Sialidae).
=1998. 49—56.

Achátz Imre
Achátz Imre: Gebauer Ernő.
=1941. 109—122., VII—VIII. t.

Ádám László
Ádám László: A Janus Pannonius Múzeum holyvagyűjteménye, I—III.
=1994. 39—48.; 1995. 19—28.; 1996—1997. 37—48., 1 ábra.

Ádám László: A Janus Pannonius Múzeum vízibogár gyűjteménye (Coleoptera: Haliplidae, Gyrinidae, Dytiscidae, Laccophilidae, Noteridae, Hydroporidae).
=1995. 13—17.

Aknai Tamás
Aknai Tamás: Szecessziós sajtógrafika.
=1969—1970. 347—360., 22 kép.

Aknai Tamás: A népi építőművészet stílusváltozásainak vizsgálatához.
=1971. 289—297., 16 kép.

Aknai Tamás: Képelemzés. (Galimberti Sándor: Amsterdam 1914.)
=1972—1973. 279—285., I t.

Aknai Tamás: A képző- és építőművészeti szintézis néhány tudománytörténeti problémája. I—III.
=1974. 277—288.; 1975—1976. 231—248.; 1977. 323—345.

Aknai Tamás (folyt.)
Aknai Tamás: Jean Gorin: Relief spatio-temporel multivisuel No. 67. 1970. (Műelemzés.)
=1979. 339—344.

Aknai Tamás: François Morellet 5 trames de grillages (5 fémháló) című képének elemzése.
=1982. 275—280., 1 kép.

Aknai Tamás: Jesus Rafael Soto: Media Banda. Műelemzés.
=1987. 141—146.

Aknai Tamás: Günther Uecker "Mező. 1957." című képének elemzése.
=1992. 259—263.

Ambrus Béla
Ambrus Béla: Bankjegyeink bélyegzései, 1918—1920.
=1977. 247—271., 1 térk., 9 t.

Andrásfalvy Bertalan
Andrásfalvy Bertalan: Népi építkezés a sárközi szőlőhegyekben.
=1964. 147—168., 34 kép.

Andrásfalvy Bertalan: Zentai János (1907—1973). Nekrológ.
=1972—1973. 261—262., 1 f.

Andrásfalvy Bertalan: Mit jelenthet a néphagyomány a jövő műveltségében.
=1983. 241—251.

Andrásfalvy Bertalan: Népballadáink szerepéről.
=1985—1986. 311—315.

Andretzky József
Angyal Pál ism.: Andretzky József: Baranyavármegye nemesei.
=1909/4. 151—152.

Andretzky József: Adalékok Baranyavármegye történetéhez a törökök kiüzetése utáni időkből.
=1914/2. 57—70. /É/.

Angyal Pál, sikabonyi
[Angyal Pál]: Beköszöntő.
=1908/1. 1—2.

Angyal Pál, sikabonyi (folyt.)
[Angyal Pál] S. A. P.: A büntető igazságszolgáltatás múzeuma.
=1908/2. 70. /RK/.

Erőszakos sírfelbontások.
=1908/2. 92. /K/.; /4. 169—170. /F: Angyal Pál/.

Angyal Pál: Baranya vármegye a török hódoltság megszünte után.
=1908/3. 114—120. /É/.

Angyal Pál: Adatok Baranyavármegye társadalmi életéhez a XVIII. század elejéről.
=1908/4. 141—156. /É/.

Angyal Pál: Báró Nesselrod Vilmos püspök és főispán kora. I—II.
=1909/2. 63—67.; /3. 95—103. /É/.

Angyal Pál: Az első nemesség-vizsgálat Baranya vármegyében [1725—1732].
=1909/4. 119—126. /É/.

Angyal Pál ism.: Andretzky József: Baranyavármegye nemesei.
=1909/4. 151—152.

Angyal Pál: Spanyolok nálunk.
=1910/2. 58—60. /É/.

Angyal Pál: Baranya vármegye 1732-től [1742!] 1743. okt. 29-ig.
=1910/3. 80—87. /É/.

Angyal Pál: Küzdelem a nemesi jogokért.
=1910/4. 105—112. /É/.

Angyal Pál: Emlékbeszéd Németh Béla (1840—1904) történetírónkról.
=1911/1. 1—5. /É/.

Angyal Pál: Baranyavármegye 1742. október 29-étől 1750. julius 17-ig.
=1911/1. 13—18. /É/.

Angyal Pál: Baranya vármegye 1750. julius 17-től 1758. január 31-ig.
=1911/2. 41—49. /É/.

Angyal Pál: Baranyavármegye 1758. január 31-től, 1769. április 26-ig.
=1911/3. 97—107. /É/.

Angyal Pál, sikabonyi (folyt.)
Angyal Pál: Baranya vármegye 1769. április 26-tól 1777. november 7-ig.
=1911/4. 136—148. /É/.

Angyal Pál: Baranya vármegye 1777. november 7-től 1782. május 27-ig. =1912/1—2. 58—64. /É/.

Angyal Pál: Baranya vármegye 1782. julius 8-tól 1786. végéig.
=1912/3. 106—115. /É/.

sikabonyi Angyal Pál: Baranyavármegye 1787-től 1790. február 25-éig.
=1913/2. 71—78. /É/.

sikabonyi Angyal Pál: Baranyavármegye 1790-ben.
=1913/3. 106—117. /É/.

Angyal Pál: Baranya vármegye 1791-től 1794. április 25-ig. 1—2.
=1913/4. 151—163. /É/.; 1914/2. 70—80. /É/.

sikabonyi Angyal Pál: Baranyavármegye 1794. április 25-től 1796. végéig.
=1914/4. 119—132. /É/.

Aradi Nóra
Aradi Nóra: Egy Dési Huber — Kollwitz analógia.
=1978. 357—361., 2 ábra.

Arnhold Nándor
Marosi Arnold: A pécsi városi múzeum népvándorláskori leletei. Ill.: Arnhold Nándor és Börötzffy Károly.
=1908/3. 99—113., 24 ábra. /É/.

Arnhold Nándor: Ormánsági népművészet.
=1909/2. 75—84., 11 t. /É/.

Arnhold Nándor: Tojás hímzés. Adalék Baranyamegye népművészetéhez.
=1912/3. 97—106., VIII t. /É/.

Asztalos Miklós
Sebestyén Béla ism.: Asztalos Miklós: Kossuth Lajos kora és az erdélyi kérdés.
=1928—1929/2—3. 87—88.

Babits András
Babits András: Adalékok Pécs város küzdelméhez a szabad királyi városi rangért. (Pécs és földesura viszonya a XVIII. sz. első felében.)
=1930/1—4. 1—17., 2 ábra. /É/.

Baka Sára
Baka Sára: Az emberélet fordulóihoz fűződő szokások Kopácson.
=1993. 193—201.

Bálint Ferenc
[Fejes György] (F.) ism.: Bálint Ferenc: Siklós monográfiája.
=1928—1929/2—3. 86—87.; Siklós vára: /4. 133., 136.

Bálint Zsolt
Bálint Zsolt: A Kárpát-medence boglárkalepkéinek revíziója (Lepidoptera, Lycaenidae).
=1989. 47—62., 11 kép.

Bálint Zsolt: Egy xeromontán boglárkalepke: a Plebejus pylaon (Fischer von Waldheim, 1832) és rokonsági köre (Lepidoptera, Lycaenidae), I—III.
=1990. 33—69., 147 ábra.; 1991. 37—48., 148—164. ábra, 2 térk., 1 t.; 1992. 45—64.

Fiedler, Konrad — Bálint Zsolt: Európai és északnyugat-afrikai boglárkalepkék társulása hangyákkal (Lepidoptera: Lycaenidae; Hymenoptera: Formicidae).
=1992. 65—78., 7 ábra, 2 t.

Bálint Zsolt: A moldvai magyar hangszeres népzenei dialektus, I—II.
=1992. 179—216., 37 kép.; 1993. 203—217., 32 kotta.

Konrad Fiedler — Bálint Zsolt: A zefír-boglárkalepke (Plebejus sephirus Frivaldszky, 1835) hernyóinak hangyaszimbiózisával kapcsolatos megfigyelések (Lepidoptera, Lycaenidae).
=1993. 61—66., 4 ábra.

Bálint Zsolt: Adalékok a Balkán boglárkalepke-faunájához (Lepidoptera, Lycaenidae).
=1994. 69—77.

Bándi Gábor
Bándi Gábor: Adatok a Közép-Dunamedence korai és középső bronzkorának települési kérdéseihez.
=1962. 103—109., 7 kép.

Bándi Gábor (folyt.)
Bándi Gábor: Adatok Baranya megye Árpád-kori településtörténetéhez.
=1963. 147—158.

Bándi Gábor: Adatok Dunántúl korabronzkori történetéhez.
=1964. 65—72.

Gábor Bándi: Ursprung und innere Chronologie der Kultur der inkrustierten Keramik in Westungarn.
=1965. 61—74.

Bándi Gábor — K. Zoffmann Zsuzsanna: Középső bronzkori hamvasztásos temetők Baranyában.
=1966. 43—56., I—XV. t.

Bándi Gábor: Adatok a mészbetétes edények népe északdunántúli csoportjának történetéhez.
=1967. 25—33., 2 kép.

Bándi Gábor — Kiss Attila: A majsi bronzkori temető.
=1967. 35—38., 3 kép.

Bándi Gábor: A dunántúli mészbetétes edények népének kelet-magyarországi kapcsolatai.
=1968. 63—73., 3 kép, I—VI. t.

Bándi Gábor — Kovács Tibor: Adatok Dél-Magyarország bronzkorának történetéhez. (A Szeremle-csoport.)
=1969—1970. 97—111., 3 kép, 2 térk., I—XVI. t.

Gábor Bándi: Untersuchung der Bestattungsbränche bei bronzezeitlichen Brandgräberfeldern.
=1971. 59—67., 11 kép.

Bándi Gábor: Újabb adatok a bronzkori nyélcsöves csákányok elterjedéséhez.
=1972—1973. 61—71., II t.

Banner János
Banner János: A badeni-kultúra emlékei a pécsi városi múzeumban.
=1941. 7—24., I—III. t.

Banó István
Berze Nagy János: Arany-tanulmányok. (Közli: ifj. Berze Nagy János, kiegészítés: Banó István; Berze Nagy János fényképével.)
=1965. 127—152., 1 f.; Kieg.: 1967. 74.
Banó István (folyt.)
Banó István: Verses imádságok dr. Berze Nagy János hagyatékából.
=1975—1976. 141—144., 1 kép.

Banó István: Berze Nagy János [1879—1946] és a magyar mesekutatás.
=1980. 247—252.

Baranyai Aurél
Baranyai Aurél: Dr. Hölbling Miksa (1811—1901).
=1978. 251—253., 3—4. ábra. /RK/.

Baranyai Aurél: Adatok a pécsi gyógyszerészet államosításának időszakából.
=1978. 264—266. /RK/.

Batári Ferenc
Batári Ferenc: A Baranya Megyei Múzeumok keleti szőnyegei.
=1998. 263—299., 32 kép.

Begovácz Rózsa
Begovácz Rózsa: Dráva menti horvát húsvéti dalok. (Zenei lejegyzés: Matusek László.)
=1979. 273—300.

Begovácz Rózsa: A Dráva menti horvátok népviselete.
=1981. 165—195., 49 kép.

Begovácz Rózsa: Házasságkötés és szokásköre a Dráva menti horvátoknál.
=1983. 223—239.

Begovácz Rózsa: "A örök világosság fényeskedjék neki..." A végtisztesség megadásának alakulása a Dráva menti horvátoknál (Dél-Magyarország).
=1996—1997. 149—157., 3 kép.

Békefi Remig
Békefi Remig: A pécsi egyetem. [Az akadémiai székfoglaló ismertetése.]
=1909/1. 40—41.

Bérdi György
Bérdi György: Pécs legnagyobb adófizetői 1887—1901.
=1975—1976. 113—125.

Berze Nagy János
Berze Nagy János: Arany-tanulmányok. (Közli: ifj. Berze Nagy János, kiegészítés: Banó István; Berze Nagy János fényképével.)
=1965. 127—152., 1 f.; Kieg.: 1967. 74.
Berze Nagy János (folyt.)
Dömötör Sándor: A "Baranyai Kalevala" [Berze Nagy János: Baranyai magyar néphagyományok] jubileumára.
=1965. 153—165.

Hegyi József: Magyar népdalok és népies dalok dr. Berze Nagy János hagyatékából. [1. kép: Berze Nagy János emléktáblája.]
=1968. 119—152., 7 kép.

Kovács Ágnes: Berze Nagy János Magyar Népmesetípusok c. munkája és a készülő magyar népmesekatalógus.
=1980. 259—265.

Hoppál Mihály: Az "Égigérő fa" gyökerei. Berze Nagy János mitológiai tanulmányai.
=1980. 267—273., 1 kép.

Berze Nagy János, ifj.
Berze Nagy János: Arany-tanulmányok. (Közli: ifj. Berze Nagy János, kiegészítés: Banó István; Berze Nagy János fényképével.)
=1965. 127—152., 1 f.; Kieg.: 1967. 74.

Bezerédy Győző
Bezerédy Győző: Baranya megye lakossága a török alóli felszabadulás idején.
=1975—1976. 103—112.

Bezerédy Győző: Szadler Ferenc "képfaragó" mesterember könyörgő levele a Pécs városi magisztrátushoz 1783-ban.
=1977. 288—289. /RK/.

Bezerédy Győző: Egy magyar és egy német szőlőbirtokos vagyona a hagyatéki leltárok alapján 1818-ból ill. 1851-ből.
=1977. 289. /RK/.

Bezerédy Győző: Adatok a XIX. századi pécsi polgárság életéről a hagyatéki leltárak alapján.
=1977. 290—291. /RK/.

Bezerédy Győző: Baranya községeinek pecsétkatasztere. (I. rész: A—CS); (II. rész: D—KÁ); (III. rész: Kátoly—Márok); (IV. rész: Márok—Ózd); (V. rész: Palé—R); (VI. rész: Sásd—Szentlőrinc); (VII. rész: Szemtmárton—Zsibrik).
=1978. 195—230., I—XX. t.; 1979. 147—167., XXI—XXXII. t.; 1980. 145—165., XXXIII—XLVI. t.; 1981. 123—134., XLVII—LI. t.; 1982. 145—152., LII—LV. t.; 1983. 133—145., LVI—LXI. t.; 1985—1986. 251—269., LXII—LXXI. t.

Bezerédy Győző (folyt.)
Bezerédy Győző: Dokumentumok az MSZMP pécsi pártszervezetének megalakulásáról.
=1978. 263—264. /RK/.

Bezerédy Győző: Dokumentumok [házassági szerződés; zongoragyártás; Májer Móric botanikus levele].
=1987. 125—127. /RK/.

Bezerédy Győző: Baranya megye településeinek pecsétjei a feudális korban. I—III.
=1988. 93—104.; 1989. 147—158.; 1990. 113—129., 11 ábra.

Bezerédy Győző: A pécsi Széchenyi tér a múzeumban levő levelezőlapokon.
=1991. 149—163., 44 kép.

Bezerédy Győző: A pécsi Stock ház története.
=1992. 133—142., 6 ábra.

Bezerédy Győző: Pécs város pecsétje 1727-ből.
=1994. 133—134., 1 ábra.

Bezerédy Győző: Mohács az 1848/49-es események idején.
=1996—1997. 63—70., 3 ábra.

Bíró Katalin, T.
Zsolt Schléder — Katalin T. Bíró: Petroarchaeological studies on polished stone artifacts from Baranya county, Hungary.
=1998. 75—101., 8 ábra, 7 t. f., 6 t.

Bitter Illés
Bitter Illés: Wosinszky Móric (1854—1907) emlékezete.
=1908/2. 41—49. /É/.

Bodgál Ferenc
Bodgál Ferenc: Borsodi adatok az aradi vértanúk nótájához.
=1969—1970. 231—232.

Bognár Éva, Sz.
Sz. Bognár Éva: Zengővárkonyi főkötők.
=1972—1973. 253—260., 9 kép.

Boros István
Boros István: A baranyai faunakutatás rövid története és annak eddigi eredményei.
=1974. 91—104.

Borsy Károly
Borsy Károly: A pécsi nyomdászegylet első évei (1869—1875).
=1957. 34—56.

Borsy Károly: A pécsi nyomdászok 1905. évi sztrájkja és következményei.
=1963. 207—215., 3 kép.

Bosnyák Sándor
Bosnyák Sándor: A mohácsi hajósok, komposok és gátmunkások meséi I—II.
=1967. 89—101.; 1998. 243—257.

Bosnyák Sándor: A moldvai csángók mondáiból.
=1968. 169—183., 2 kép.

Bosnyák Sándor: Baranyai betyármondák.
=1975—1976. 197—201., 2 kép.

Bökönyi Sándor
Bökönyi Sándor: A lengyeli kultúra gerinces faunája. I—III.
=1960. 85—133., VII—XII. t.; 1961. 91—104.; 1962. 73—101.

Bökönyi Sándor: A bólyi avarkori temető állatmaradványai.
=1963. 91—112., I—V. t.

Börötzffy Károly
Marosi Arnold: A pécsi városi múzeum népvándorláskori leletei. Ill.: Arnhold Nándor és Börötzffy Károly.
=1908/3. 99—113., 24 ábra. /É/.

Buhe, Walter
Horváth Kázmér: Bíróválasztás Mohácson Mária Terézia korában. [Walter Buhe rajza: Mohácsi sokacok.]
=1930/1—4. 83—87., 1 kép. /KK/.

Horváth Kázmér: Mohácsi rendelet 1790-ben. [Walter Buhe rajza: szalántai sokacok.]
=1930/1—4. 87—89. /KK/.

Burger Alice, Sz.
Sz. Burger Alice: A bogádi későrómai temető.
=1962. 111—136., 2 mell., 28 kép, I—XI. t.

Burger Alice: Római kori villa maradványai Komló határában. (Előzetes jelentés.)
=1967. 61—68., 6 kép, I—XIV. t.

Burger Alice, Sz. (folyt.)
Alice Sz. Burger: Römerzeitliche Münzfunde aus dem Bereich von Pécs (1926—1928).
=1971. 105—122.

Alice Sz. Burger: The Roman Villa and Mausoleum at Kővágószőlős, near Pécs (Sopianae). Excavations 1977—1982.
=1985—1986. 65—228., 179 kép.

Csalog József
Csalog József: A nagyszentmiklósi kincs arany korsóinak cserépből készült változatai.
=1939—1940. 52—54., V. t.

Csalog Zsolt
Zs. Csalog — L. Mándoki: Phenomena of the Fhasion in the Hungarian Rural Christian Naming. (Ethnolinguistical Study.)
=1969—1970. 321—328., 8 ábra.

Cseh István
Cseh István: Társadalomnéprajzi vizsgálatok a szlavóniai magyarok körében.
=1978. 285—300., 9 ábra.

Csemegi József
Csemegi József: Jelentés a Pécs, Káptalan u. 2. számú épületen végzett műemléki kutatások eredményeiről.
=1956. 8—30., 1 kép, I—VIII. t.

Cserdi András
Cserdi András: A komlói kőbányászat kezdete [1925].
=1977. 273—283.

Cserdi András: A komlói kőbányászat 1929-ben.
=1978. 231—244.

Cserdi András: A komlói kőbányászat 1930—1933 között.
=1979. 189—206.

Cserdi András: A komlói kőbányászat 1934—1939 között.
=1980. 193—215.

Cserdi András: A komlói kőbányászat 1940—1944 között.
=1981. 145—156.

Cserdi András (folyt.)
Cserdi András: A komlói kőbányászat 1944—1958 között.
=1982. 195—207.

Cserdi András: Komló falu birtokszerkezetének alakulása a XIX. század második felében. I—V.
=1983. 195—215., 1 ábra; 1984. 165—177.; 1987. 83—89.; 1988. 135—150.; 1989. 159—166.

Cserdi András: Komló az 1910-es évek elején.
=1990. 131—138.

Cserdi András: További változások Komlón az 1910-es évek első felében.
=1991. 165—171.

Cserkuti Adolf
Cserkuti Adolf: Pécs sz. kir. város és a rendi országgyűlés.
=1909/2. 67—75. /É/.

Cserkuti Adolf: Pécs fölszabadulása a földesúri hatalom alól. — Ennek kánonjogi nehézségei. —
=1910/2. 45—53. /É/.

Cserkuti Adolf: Pécs város a török hódoltság után.
=1913/2. 63—71. /É/.

Cserkuti Adolf: Az első pécsi zsidók.
=1914/1. 1—27. /É/.

Dankó Imre
Dankó Imre: Adalékok a pécsi piacok és vásárok néprajzához.
=1964. 169—185., 11 kép.

Dankó Imre: Gerecze Péter [1856—1914] élete és működése.
=1964. 291—296., 2 kép.

Dankó Imre: Vándorkiállításainkról.
=1964. 359—364.

Dankó Imre: Gyenes Tamás [1920—1963] és alkotásai.
=1965. 321—331., 14 kép.

Dankó Imre: A tormási falumúzeum.
=1965. 335—340., 4 kép.

Dankó Imre (folyt.)
Dankó Imre: A termelőszövetkezetek néprajzának kutatása.
=1966. 65—75.

Dankó Imre: A Délvidék és a hajdúság.
=1966. 179—190.

Dankó Imre: Az 1906. évi baranyai aratósztrájk.
=1966. 197—206.

Dankó Imre: A magyarhertelendi női fazekasság.
=1967. 123—133., 10 kép.

Dankó Imre: Újtípusú kutak Pécsett és környékén.
=1968. 201—206., 6 kép.

Dankó Imre: A sellyei talpasház rekonstrukciója.
=1968. 321—327., 11 kép.

Dénes Andrea
Dénes Andrea — Molnár Attila — Sulyok József — Vidéki Róbert: A Himantoglossum caprinum (M.—Bieb.) Spreng. előfordulása és cönológiai viszonyai a Villányi-hegységben.
=1992. 19—25., 6 ábra, 2 t.

Dénes Andrea: A Mecsek és a Villányi-hegység karsztbokorerdői.
=1994. 5—31., 13 ábra, 5 táblázat, 6 t.

Dénes Andrea: Adatok a Villányi-hegység flórájához.
=1995. 5—8., 1 ábra.

Dénes Andrea — Kevey Balázs — Ortmann-né Ajkai Adrienne — Pálfai László: A Dráva-sík védelmet érdemlő területei.
=1996—1997. 5—12., 1 ábra.

Dénes Andrea —Ortmann-né Ajkai Adrienne: A Dráva baranyai holtágai. Általános és botanikai jellemzés, természetvédelmi kérdések.
=1998. 5—26., 6 ábra.

Ortmann-né Ajkai Adrienne — Dénes Andrea: A Dráva-holtágak fátlan növénytársulásai.
=1998. 27—39., 4 t.

Dénes Zsófia
Dénes Zsófia: Források a XX. századi művészettörténetből. Réth Alfréd.
=1975—1976. 259—265., 1 kép.

Dietrich Ignác
Rónaky Kálmán: Amtmann Prosper fuvolája. — Emlékezés Amtmann Prosper fuvolaművészre, családjára, kortársaira és az akkori életre. [Dietrich Ignác versével.]
=1913/3. 91—106., I t. /É/.

Diószegi Vilmos
Diószegi Vilmos: A bukovinai székely boszorkány kapcsolata az állatokkal.
=1957. 57—69.

Dombay János
Dombay János: A Baranyavármegyei múzeum őskori agyagszobrai.
=1939—1940. 6—10., 1/a—c. kép, I. t.

Dombay János: Bevezetés.
=1956. 5—7.

János Dombay: Der gotische Grabfund von Domolospuszta.
=1956. 104—130., 4 kép, XVII—XXV. t.

Dombay János: A Janus Pannonius Múzeum kialakulásáról.
=1956. 184—192.

Dombay János: Későrómai temetők Baranyában.
=1957. 181—330., I—XL. t.

Dombay János: Kőrézkori és kora-vaskori település nyomai a pécsváradi Aranyhegyen.
=1958. 53—102., 2 mell., IV—XLVI. t.

Dombay János: Próbaásatás a villánykövesdi kőrézkori lakótelepen.
=1959. 55—73., 3 mell., IX—XXII. t.

Dombay János: Árpád-kori temetők Baranyában. I—II.
=1960. 135—158., 2 mell., XIII—XXIX. t.; 1961. 69—84., 2 mell., 7 kép, I—XV. t.

Dömötör Sándor
Dömötör Sándor: A "Baranyai Kalevala" [Berze Nagy János: Baranyai magyar néphagyományok] jubileumára.
=1965. 153—165.

Draveczky Balázs
Draveczky Balázs: A bogátpusztai függeszthető edény.
=1964. 141—142., 3 kép.

Ecsedy István
István Ecsedy: Excavation at Lánycsók in 1976 (Preliminary Report).
=1977. 119—135., 9 kép, VII t.

István Ecsedy: Die Funde der Spätkupferzeitlichen Boleráz-Gruppe von Lánycsók.
=1977. 163—183., 3 kép, XII t.

Ecsedy István: Adatok a Somogyvár-Vinkovci kultúra kérdéséhez.
=1977. 185—194., I t.

István Ecsedy: Die Siedlung der Somogyvár-Vinkovci Kultur bei Szava und einige Fragen der Frühbronzezeit in Südpannonien.
=1978. 97—136., 10 kép, XVII t.

Ecsedy István: Bronzkori leletek Lánycsókról.
=1979. 95—112., 1 kép, XII t.

Ecsedy István: A kelet-magyarországi rézkor fejlődésének fontosabb tényezői.
=1981. 73—95., 1 kép.

Ecsedy István: Ásatások Zók-Várhegyen (1977—1982). (Előzetes jelentés.)
=1982. 59—105., 45 kép, XIV t.

Ecsedy István: Őskori leletek Dunaszekcső-Várhegyről.
=1984. 89—125., 16 kép, 24 t.

Együd Árpád
Együd Árpád: Vikár Béla és a somogyi népköltészet gyűjtése (A folklorista Vikár Béla nyomában).
=1980. 287—290.

Erreth János
Az 1909. évi december hó 19-én tartott Nendtvich-ünnepély. Erreth János: Elnöki megnyitó. Róna Jenő: Nendtvich Tamás munkásságának méltatása. Majorossy Imre: Az emléktábla átadása.
=1910/1. 10—17. /É/.

Fancsovits György
Fancsovits György: A JPM helytörténeti osztályának feladatairól.
=1967. 201—206.

Fancsovits György (folyt.)
Fancsovits György: Adatok a pécsi, baranyai hadifoglyok és internacionalisták életéről, tevékenységéről visszaemlékezéseik, naplóik alapján (1914—1921).
=1968. 259—287., 18 kép.

Farkas Sándor
Molnár Attila — Farkas Sándor: Az Epipogium aphyllum (Schm.) Sw. új előfordulása a Mecsekben.
=1995. 9—12., 1 t.

Fazekas
"Fazekas."[Mattyasovszky Zsolnay Tibor]: A Zsolnay gyárról.
=1941. 91—98.

Fazekas Imre
Fazekas Imre: Adatok Dél-Dunántúl Eupithecini-faunájának elterjedéséhez és fenológiájához (Lep.: Geometridae).
=1975—1976. 49—56., 4 ábra, 1 t.

Fazekas Imre: Vizsgálatok a Keleti Mecsek nagylepkefaunáján II. A Keleti Mecsek Zygaenidae és Diurna faunájának alapvetése.
=1977. 89—106., 17 ábra.

Fazekas Imre: Vizsgálatok a Keleti-Mecsek nagylepkefaunáján III. A püspökszentlászlói arborétum és környékének nagylepkéi (Lepidoptera).
=1978. 71—86., 15 ábra.

Imre Fazekas: Bausteine zur Kenntnis der Zygaenidae-Fauna Ungarns I. Die Grünzygaenen des SW-Transdanubiens (Lepidoptera).
=1979. 45—62. 19 ábra.

Fehér Géza, ifj.
ifj. Fehér Géza: A Pécsi Janus Pannonius Múzeum hódoltságkori török emlékei.
=1959. 103—151., XXVII—XXXVIII. t.

Fejes György
Fejes György: Nekrológ. Majorossy Imre (1847—1927).
=1928—1929/1. 2.

Fejes György: Mozaikszemek Pécs és Baranya multjából (1699—1848).
=1928—1929/1. 33—35. /KK/.

Fejes György (folyt.)
Fejes György: A múzeum közleményei. [A múzeum új neve; orvosi és gyógyszerészi kiállítás; római leletek; pénzleletek; csontleletek; mohácsi emlékünnepély; korvinák.]
=1928—1929/1. 37—43., 1 kép. /KK/.

Fejes György: A pécsi iparosok mint városbírák [1707—1762].
=1928—1929/2—3. 77—78. /KK/.

Fejes György: Diáktartás Pécsett 1814-ben.
=1928—1929/2—3. 78—79. /KK/.

Fejes György: Mozaikszemek Pécs és Baranya multjából [1700—1864].
=1928—1929/2—3. 83—86. /KK/.

[Fejes György] (F.) ism.: Bálint Ferenc: Siklós monográfiája.
=1928—1929/2—3. 86—87.; Siklós vára: /4. 133., 136.

Fejes György: A múzeum közleményei.
=1928—1929/2—3. 91—93., 1 kép. /KK/.

Fejes György: 1848-as okmányok [Pécs Szabad Királyi Város Tanácsa hirdetményei].
=1928—1929/4. 134. /KK/.

Fejes György: Adat az első napoleoni háborúhoz. (1796—1799.)
=1928—1929/4. 139—140. /KK/.

Fejes György: Római pénzlelet Pécs város csatornázásánál. [Numizmatikai kézikönyvtár.]
=1930/1—4. 18—54., 5 kép. /É/.

Fejes György: A dunaszekcsői lovasistenség ólomtáblácskája.
=1930/1—4. 70—72., 1 kép. /É/.

Fejes György: Repertórium Baranyamegye néprajzáról az újabb időben.
=1930/1—4. 91—95., 2 f. /KK/.

Fejes György: A múzeum közleményei. [Öskori agyag kézi-tűzhely.]
=1930/1—4. 95—98., 2 f. /KK/.

Fetter Antal
Ferenc Fülep — Antal Fetter: Neuere Forschungen in der ausgemalten, frühchristlichen Grabkammer Nr. II. von Pécs.
=1971. 91—103., 10 kép.
Fetter Antal (folyt.)

Fetter Antal: Pécs 1722-ben.
=1972—1973. 125—136.

Fiedler, Konrad
Fiedler, Konrad — Bálint Zsolt: Európai és északnyugat-afrikai boglárkalepkék társulása hangyákkal (Lepidoptera: Lycaenidae; Hymenoptera: Formicidae).
=1992. 65—78., 7 ábra, 2 t.

Konrad Fiedler — Bálint Zsolt: A zefír-boglárkalepke (Plebejus sephirus Frivaldszky, 1835) hernyóinak hangyaszimbiózisával kapcsolatos megfigyelések (Lepidoptera, Lycaenidae).
=1993. 61—66., 4 ábra.

Finnegan, Michael
Michael Finnegan — Ferenc Szalai: Population Distance Between Late Roman Period to 11th Century Arpadian Age Population as Determined by Non-metric Trait Analysis.
=1992. 93—104., 3 ábra, 7 t.

Foltiny István
Stefan Foltiny: Zwei Prachtgefässe der Osthallstattkultur in Westungarn.
=1966. 57—61., 2 kép.

Forster Gyula báró
Révay Sándor ism.: báró Forster Gyula szerk.: Magyarország műemlékei.
=1908/3. 124—125.

Földessy Mariann, K.
Mariann K. Földessy: Data to the Heteroptera fauna of South Transdanubia, Hungary.
=1992. 13—17.

Földvári Mihály
Földvári Mihály: Árpádházi királyaink diplomái. 1—. [A folytatás az Évkönyvben nem jelent meg]. [A pécsi püspökség alapítólevele, 1009.]
=1928—1929/4. 125—129. /É/.

Frankovics György
Frankovics György: Vile-történetek a Dráva menti horvátoktól.
=1972—1973. 239—252., 1 térk.

Frankovics György (folyt.)
Frankovics György: Általános politikai sztrájk a szerb—antant hadsereg által megszállt Pécsett és Baranyában 1919 februárjában—márciusában.
=1977. 237—245.

Frankovics György: Dokumentumok a magyar — jugoszláv katonai helyzetről a Tanácsköztársaság idején.
=1977. 291—292. /RK/.

Frankovics György: Sikertelen jugoszláv-magyar közeledési kisérlet a párizsi békekonferenciát megelőzendő egyezmény megkötése céljából 1918 legvégén és 1919 első napjaiban. (Kalafatović ezredes jelentése budapesti küldetéséről.)
=1979. 219—222. /RK/.

Fricsy Ádám
Fricsy Ádám: Pécs a XVII. század derekán. Vinkovics Benedek pécsi püspök 1639-es relációja.
=1984. 197—200. /RK/.

Füköh Levente
Füköh Levente — Krolopp Endre: Gebhardt Antal pleisztocén malakológiai anyagának revíziója és értékelése.
=1988. 43—51.

Fülep Ferenc
Fülep Ferenc: A vasasi kora-császárkori temető.
=1958. 103—127., XLVII—LVIII. t.

Fülep Ferenc: Újabb ásatások a pécsi cella trichorában.
=1959. 75—89., XXIII—XXV. t.

Fülep Ferenc: Adatok a pécsi székesegyház alatt húzódó csatorna kérdéséhez.
=1961. 59—67., 7 kép, IV t.

Ferenc Fülep — Antal Fetter: Neuere Forschungen in der ausgemalten, frühchristlichen Grabkammer Nr. II. von Pécs.
=1971. 91—103., 10 kép.

Fülep Ferenc: A pécsi későrómai-ókeresztény mauzóleum feltárásáról.
=1987. 31—44., 8 ábra.

Füzes Endre
Füzes Endre: Adatok a mecseki megosztott településekhez.
=1956. 82—103., 6 kép.

Füzes Endre (folyt.)
Füzes Endre: A kender termelése és feldolgozása Kovácsszénáján és Husztóton.
=157. 70—89.

Füzes Endre: A duda (gájda) készítése Mohácson.
=1958. 179—186., LXIV. t.

Füzes Endre: Egy régi tanyaépület Mohács-szigeten.
=1958. 187—196.

Füzes Endre: Népi építkezés Mecsek-Hegyalján.
=1959. 215—247., XXXIX—XLI. t.

Füzes Endre: A Janus Pannonius Múzeum szaru sótartói.
=1960. 275—322., 62 kép.

Füzes Endre: A Janus Pannonius Múzeum borotvatartói.
=1961. 139—158., 12 kép, I—IX. t.

Füzes Endre: Adatok a XVIII—XIX. századi baranyai népviseletekhez.
=1962. 309—326.

Füzes Endre: A Janus Pannonius Múzeum fa ivópoharai.
=1962. 327—340., 25 kép.

Füzes Miklós
Füzes Miklós: Hirdetményi tájékoztatás Sásdon 1944. decembertől 1945. novemberig.
=1979. 207—218., 14 ábra.

Füzes Miklós: Baranyai amatőrfotós a II. világháborúban: Lingl János.
=1980. 217—229., 57 kép.

Füzes Miklós: Az ismeretlen Batthyány I—III. Batthyány Kázmér emlékiratának sorsa. [A Blackwell által összeállított jellemrajzok.]
=1981. 135—144.; 1982. 153—172.; 1983. 147—193.

Gábor Olivér
Gábor Olivér: Későantik sírok Mágocson.
=1998. 113—130., 4 kép, VIII t.

Gábor Olivér: 5. századi sírok Kővágószőlős határában.
=1998. 131—140., 2 kép, III t.

Gál Éva
Gál Éva: Dr. Horváth Antal (1848—1912).
=1989. 167—174., 9 ábra.

R. Gál Éva: Egy 19. századi pécsi ötvösmester, Rüffer József munkái.
=1998. 193—197., 8 ábra.

Gáldonyi Béla
Gáldonyi Béla: Adalékok Baranya és Pécs felszabadításának történetéhez.
=1964. 313—325., 5 kép, 2 térk.

Gállos Ferenc
Gállos Ferenc: Vázlatok Pécsvárad kialakulásának és középkori mezővárosi fejlődésének történetéből.
=1960. 159—181.

Gallus Sándor
Gallus Sándor: A Magyar Történeti Múzeum raktárának baranyamegyei leletei.
=1941. 25—29.

Gebhardt Antal
Antal Gebhardt: Die tiergeographischen Probleme des Mecsek-Gebirges.
=1956. 55—81.

Gebhardt Antal: Malakofaunisztikai és ökológiai vizsgálatok a Mecsek hegységben és a Harsányi hegyen.
=1957. 106—136.

Gebhardt Antal: A Mecsek-hegység és a Harsányi hegy jégkori Mollusca-faunája.
=1958. 5—30., 1 mell.

Gebhardt Antal: A dömörkapui karszt (Mecsek-hegység) Mollusca- (csiga) faunájának környezeti és társulástani vizsgálata.
=1959. 5—33., I—II. t.

Gebhardt Antal: A Mecsek hegység forrásainak faunisztikus és biológiai vizsgálata.
=1960. 7—38.

Gebhardt Antal: A Mecsek-hegység déli síkjának Mollusca-faunája.
=1961. 5—32.

Gebhardt Antal: A Mecsek-hegység és környékének dipterafaunája.
=1962. 5—38.

Gebhardt Antal (folyt.)
Gebhardt Antal: A Mecsek hegység barlangjainak biológiai vizsgálata.
=1963. 5—32., 7 kép.

Gebhardt Antal: Faunisztikai és ökológiai vizsgálatok a Misina- és Tubestetőn.
=1964. 7—30.

Gebhardt Antal: Varga Lajos mikrofaunisztikai vizsgálatai az Abaligeti-barlangban.
=1964. 31—37., 1 kép.

Gebhardt Antal: A Mecsek hegység állatvilága. I—II.
=1965. 7—27.; 1966. 7—15.

Gebhardt Antal: A Mecsek hegység állatvilágának térbeli elterjedése élőhelyek szerint.
=1967. 7—14.

Gedai István
Gedai István: XI. századi kincslelet Nagyharsányból. [Éremleletek.]
=1972—1973. 85—90., IV t.

Gerő Győző
Gerő Győző: Hódoltságkori kutatások Baranyában. (Újabb adatok a magyarországi dzsámiépítészet történetéhez.)
=1972—1973. 95—116., 24 kép.

Gosztonyi Gyula
Gosztonyi Gyula: A pécsi vár.
=1939—1940. 55—69., 6 kép.

Gosztonyi Gyula: Pécs törökkori vízvezetéke.
=1941. 30—39., IV. t.

Gosztonyi Gyula: A Scitovszky-tér környékének helytörténeti vizsgálata.
=1941. 53—64., V—VI. t.

Gönyey Sándor
Gönyey Sándor: A Drávaszög néprajzi elkülönülése.
=1942. 38—64., 18. kép, V—XI. t.

Gungl Ferenc
Gungl Ferenc: Adatok az Első Pécsi Munkás Beteg és Rokkantak Egylet történetéhez (1870—1880).
=1967. 193—200., 1 kép.

Gungl Ferenc (folyt.)
Gungl Ferenc: A baranyai falujáró mozgalom keletkezésének történelmi körülményei (1945—1948).
=1969—1970. 195—204., 1 kép.

Gungl Ferenc: A szociáldemokrata szervezetek szerepe az őszirózsás forradalom idején Délkelet-Dunántúlon (1918 szeptember — 1918 november).
=1972—1973. 167—176.

Gungl Ferenc: Az SZDP pécsi szervezete politikai küzdelmei (1918 november — 1919 december).
=1975—1976. 127—137.

Györffy György
Györffy György: Megemlékezés István királyról születésének ezredik évfordulóján. [Borsos Miklós szobra Szent Istvánról.]
=1969—1970. 127—132.

Hágen József
Hágen József: Pécs szükségpénz tervezete 1945-ből.
=1982. 210—214., 4 ábra. /RK/.

Hágen József: Pécsi 100 koronás szükségpénztervezetek 1919-ből.
=1984. 179—196., 27 ábra.

Hágen József: Pécsi "koldusjegyek" az 1930-as évekből.
=1987. 101—107., 16 kép.

Hágen József összeáll.: A Janus Pannonius Múzeum Évkönyve 1—40. (1956—1995) évfolyamainak tartalomjegyzéke.
=1995. 225—240.

Hagymásy Bálint
Petrovich Ede: Adatok a Pécs, Káptalan utca 2. számú ház történetéhez. [Hagymásy Bálint verse Szathmáry György püspökhöz.]
=1956. 31—47.

Hajnóczi J. Gyula
Gyula J. Hajnóczi: The conceptual and actual reconstruction of the villa and the burial vault at Kővágószőlős.
=1985—1986. 229—236., 7 kép.

Hal Pál
Hal Pál: A magyaregregyi szentkút.
=1942. 65—74.
Hála József
Hála József: Lambrecht Kálmán és a néprajz.
=1991. 185—203., 10 ábra.

Hárs Éva
Hárs Éva: Volt-e 1875-ben Zsolnay eozin? A "Julcsa-tál".
=1996—1997. 193—199., 14 kép.

Sarkadiné Hárs Éva: A Pécs, Káptalan-u. 2. sz. épület díszítő elemei.
=1956. 48—54., IX—XVI. t.

Sarkadiné Hárs Éva: Gondolatok Martyn Ferenc művészetéről. (A művész tíz rajzának bemutatásával.)
=1957. 14—33.

Sarkadiné Hárs Éva: Zsolnay Vilmos, a festő.
=1958. 197—199., LXV—LXXX. t.
Sarkadiné Hárs Éva: Modern Magyar Képtár. Forgács Hann Erzsébet Emlékgyűjtemény.
=1961. 181—188., VIII t.

Sarkadiné Hárs Éva: Lüszterfényű kerámiák és a Zsolnay eosinmázas edények.
=1962. 369—386., 9 kép, I—XI. t.

Sarkadiné Hárs Éva: A pécsi képzőművészeti élet 20 éve (1944—1963).
=1963. 297—316., I—VIII. t.

Éva Hárs: Les monstres du fascisme. (Oeuvres de guerre de Ferenc Martyn.)
=1964. 329—338., I—X. t.

Hárs Éva: Festőművészek a Zsolnay kerámiagyárban.
=1965. 293—305., 12 kép, I—V. t.

Hárs Éva: Vázlatok a kuruc korról. Martyn Ferenc festménysorozata.
=1966. 259—267., 8 kép, I—XVIII. t.

Hárs Éva: Képző- és iparművészeti régióközpontok kialakulása. (A vidéken dolgozó művészettörténészek tudományos feladatai.)
=1967. 233—238.

Hárs Éva: A portré Martyn Ferenc művészetében.
=1968. 291—299., I—XI. t.

Hárs Éva (folyt.)
Hárs Éva: Martyn Ferenc és a "Párizsi iskola" (1926—1940). — Részlet az életmű monografikus feldolgozásához.
=1969—1970. 331—345., 4 kép, I—XI. t.

Éva Hárs: L'art de Béla Simon.
=1971. 299—314., 31 kép.

Hárs Éva: Kmetty János művei a Janus Pannonius Múzeumban. (Gyűjteményismertetés.)
=1972—1973. 265—278., 59 kép.

Hárs Éva: Gádor István művei a Janus Pannonius Múzeumban. (Gyűjteményismertetés.)
=1974. 289—313., 4 kép, X t.

Hárs Éva: Rippl-Rónai József: Park aktokkal. (Képelemzés.)
=1979. 329—338., 10 kép.

Hárs Éva: A Modern Magyar Képtár új szerzeményei.
=1983. 255—300., XVIII t.

Havranek László
Havranek László: A Mecsek-hegység barlangi denevérfaunája.
=1962. 39—51., 4 kép.

Hegyi József
Hegyi József: Magyar népdalok és népies dalok dr. Berze Nagy János hagyatékából. [1. kép: Berze Nagy János emléktáblája.]
=1968. 119—152., 7 kép.

Hegyi Loránd
Hegyi Lóránd: Képelemzés. Korniss Dezső: Tücsöklakodalom, [1948].
=1975—1976. 321—332., 1 kép.

Hernády Ferenc
Hernády Ferenc: Adattár a pécsi magyar színjátszás kezdeteihez (1818—1848).
=1959. 187—213.

Holló Barnabás
Holló Barnabás: II. Lajos halála. Bronz szobor.
=1930/1—4. 17.

Holovics Flórián
Holovics Flórián: Baranya a XVII. század elején. Dallos Miklós pécsi püspök jegyzete 1620-ban.
=1966. 171—178.

Holovics Flórián: Haramiák Baranyában a XVIII. században.
=1974. 145—148.

Holub József
Holub József: Pécs város pecsétjei.
=1958. 137—146.

Holub József: Bonipertus.
=1959. 97—101.

Holub József: Adatok a Baranya és Tolna megye közt folyó határper történetéhez (1695—1720).
=1959. 151—164.

Holub József: Adatok Pécs város és Baranya megye történetéhez [XIV—XVI. század].
=1960. 183—196.

Hoós Elvira
Hoós Elvira: A "Laposnyai Emlékkönyv" Stróbl rajzai.
=1964. 349—350., I—IV. t.

Hoppál Mihály
Hoppál Mihály: Az "Égigérő fa" gyökerei. Berze Nagy János mitológiai tanulmányai.
=1980. 267—273., 1 kép.

Horvát Adolf Olivér
Horvát Adolf Olivér: Mecseki tölgyesek erdőtípusai.
=1956. 131—148., XXVI—XXVII. t.

Horváth Adolf Olivér: Mecseki gyertyános tölgyesek erdőtípusai.
=1957. 137—154.

Horváth Adolf Olivér: Pótadatok a Mecsek hegység és környékének flórájához.
=1957. 163—180.

Horváth Adolf Olivér: A mecseki bükkösök (Fagetum silvaticae mecsekense) erdőtípusai.
=1958. 31—48., I—II. t.
Horvát Adolf Olivér (folyt.)
Horvát A. Olivér: Mecseki gesztenyések.
=1959. 35—44., III—VI. t.

Horvát A. Olivér: Mecseki erdőtípus-tanulmányok.
=1960. 39—52., 2 térk.

Horvát A. Olivér: Mecsek-környéki rétek.
=1960. 53—67.

Horvát A. Olivér: Mecseki vegetációs tanulmányok I—. [A folytatás nem jelent meg.]
=1961. 33—44.

Horvát A. Olivér: Anthropogén-hatás a Mecsek-környék vegetációjára.
=1961. 45—49.

Horvát A. Olivér: A mecseki erdőtalajelemzések eredményei.
=1962. 53—66., 7 ábra, 2 mell.

Horvát A. Olivér: A mecseki tájak erdei növénytársulásai.
=1963. 33—51., 2 kép.

Horvát A. Olivér — Papp László: A nagyharsányi Szársomlyón végzett mikroklímamérések eredményei.
=1964. 43—56., 7 ábra, 7 t.

Horvát A. Olivér: A Mecsek hegység növényföldrajza. I—II.
=1965. 29—47.; 1966. 25—39.

Horvát Adolf Olivér: A mecseki erdei növénytársulások jellemzése karakter- és differenciális fajaik, flóraelemeik alapján.
=1967. 15—22., VII t.

Horvát Adolf Olivér: A Mecsek és a Fruška Gora növényzetének összehasonlítása.
=1968. 7—14.

Horvát Adolf Olivér: Újabb adatok a Mecsek hegység geobotanikai ismeretéhez. (A Mecsek hegység növényföldrajzi vázlata.)
=1969—1970. 13—33., 8 kép.

Horvát Adolf Olivér: A mecseki vegyes erdők és bükkösök vegetációjának elemzése.
=1971. 13—24., 8 kép.

Horvát Adolf Olivér (folyt.)
Horvát Adolf Olivér: Pótlások és kiegészítések "A Mecsek-hegység és déli síkjainak növényzete" ismeretéhez (1942—1971). I—II.
=1972—1973. 15—32.; 1974. 37—55.

Adolf Olivér Horvát: Potentillo—Quercetum (sensu latissimo) Wälder, I—III.
=1977. 23—44., 1—14. kép.; 1979. 11—32. 15—16. kép.; 1980. 31—70., 17—24. kép.

Horváth Csilla, B.
Horváth Csilla: Adatok az Angster Orgona- és Harmóniumgyár történetéhez. [A felállított orgonák országos listájával.]
=1972—1973. 137—165., 8 kép.

B. Horváth Csilla: Mozaikok a pécsi kisipar történetéből az 1930-as években. [A pécsi kisiparosok adattárával.]
=1974. 149—168., 8 kép.

B. Horváth Csilla: Adatok a pécsi fényképezés kezdeteihez. [A II. rész címe: A pécsi fényképezés története a sajtó tükrében (1900—1921)!!!]
=1977. 217—235., 52 kép.; 1979. 169—188., 48 kép.

B. Horváth Csilla: A Helytörténeti Osztály három dagerrotípiájának ismertetése.
=1978. 253—255., 5—7. ábra. /RK/.

B. Horváth Csilla: Egy pécsi fényképész munkásságának főbb mozzanatai (Kundelein Ilona 1895—).
=1978. 255—262., 8—23. ábra. /RK/.

B. Horváth Csilla: A pécsi fényképészek 1922—1948 között.
=1980. 167—191., 51 kép.

B. Horváth Csilla: Irányi Dániel családi fényképalbuma.
=1982. 173—193., 50 f.

B. Horváth Csilla: A pécsi Kossuth Lajos utca a múzeumban levő levelezőlapokon.
=1985—1986. 271—290., 40 kép.

B. Horváth Csilla: A múzeum helytörténeti gyűjteményében lévő Pécset ábrázoló képes levelezőlapok, II. Jókai-tér, Sallai (Ferenciek) utca.
=1987. 91—100., XII kép.

B. Horváth Csilla: Egy pécsi fényképész munkásságáról. Kozma Gizella (1903—1974).
=1988. 151—167., 31 kép.
Horváth Csilla, B. (folyt.)
B. Horváth Csilla: A múzeum helytörténeti gyűjteményében lévő, Pécset ábrázoló képes levelezőlapok III. A Mecsek.
=1989. 175—190., 25 kép.

B. Horváth Csilla: A Mecsek Egyesület története I. (1891—1916.)—II.
=1991. 133—148., 7 kép.; 1992. 143—157., 7 ábra.

B. Horváth Csilla: A Múzeum helytörténeti gyűjteményében lévő, Pécset ábrázoló képes levelezőlapok, V. Irgalmasok utcája, Kossuth (Majláth) tér
=1993. 139—150., 34 kép.

B. Horváth Csilla: A Baranya megyei hivatásos fényképészek a helyi sajtóban az 1870-es évektől az I. világháború végéig.
=1994. 143—159., 24 kép.

Horváth Csilla: A múzeum helytörténeti gyűjteményében lévő, Pécset ábrázoló képes levelezőlapok VI. A Pécsi Országos Kiállítás és Vásár, 1907.
=1996—1997. 87—104., 43 kép.

Horváth Ernő
Ernő Horváth: Wooden remains from the Roman villa at Kővágószőlős.
=1985—1986. 237—241., 4 kép.

Horváth Győző
Horváth Győző — Majer József: Adatok Baranya megye kisemlős faunájához (Mammalia: Micromammalia).
=1994. 79—84., 1 ábra, IV t.

Horváth Ilona
Horváth Ilona: A pécsi mézeskalácsosok.
=1941. 84—87.

Horváth Kázmér
Horváth Kázmér: Mohács város pecsétjei.
=1928—1929/2—3. 53—64., 6 kép. /É/.

Horváth Kázmér: Kukoricatermesztés Mohácson [1715-től].
=1928—1929/4. 136—137. /KK/.

Horváth Kázmér: A mohácsi püspökkastély multjához szolgáló adatok [1714—1785].
=1928—1929/4. 137—138. /KK/.

Horváth Kázmér
Horváth Kázmér (folyt.)
Horváth Kázmér: A zsidók letelepedése Mohácson. [Első kérelem: 1828, első engedély: 1845.]
=1928—1929/4. 138—139. /KK/.

Horváth Kázmér: Bíróválasztás Mohácson Mária Terézia korában. [Walter Buhe rajza: Mohácsi sokacok.]
=1930/1—4. 83—87., 1 kép. /KK/.

Horváth Kázmér: Mohácsi rendelet 1790-ben. [Walter Buhe rajza: szalántai sokacok.]
=1930/1—4. 87—89. /KK/.

Horváth Margit
Horváth Margit: Hogyan lett Pécs szab. kir. város.
=1928—1929/4. 103—125., 2 f. /É/.

Horvatovich Sándor
Horvatovich Sándor: Adatok Dél-Dunántúl bogárfaunájához I. (Coleoptera: Cicindelidae, Carabidae).
=1977. 45—55.

Horvatovich Sándor: Hazánk faunájára új és ritka bogárfajok a Dél- és Nyugat-Dunántúlról (Coleoptera). I—IV.
=1978. 31—39.; 1979. 33—43.; 1980. 71—83.; 1981. 19—32.

Sándor Horvatovich — István Szarukán: Cintributions ŕ la biologie et morphologie des espčces Hongroises du genre Anisodactylus Dejean (Coleoptera, Carabidae).
=1981. 13—17., 9 ábra.

Horvatovich Sándor: Pellérd futóbogár faunája (Coleoptera: Carabidae).
=1987. 7—13., 1 ábra.

Horvatovich Sándor: A Villányi-hegység futóbogarai (Coleoptera: Carabidae).
=1988. 19—25., 1 ábra.

Horvatovich Sándor: A Zselic futóbogarai (Coleoptera, Carabidae).
=1989. 5—14., 1 ábra.

Horvatovich Sándor: A Keleti-Mecsek futóbogarai (Coleoptera, Carabidae).
=1990. 5—12., 1 térk.

Sándor Horvatovich: The small populations of Carabidae in Hungary I. The species with one locality.
=1991. 9—11., 1 ábra.
Horvatovich Sándor (folyt.)
Sándor Horvatovich: Liste der Carabiden-Arten (Coleoptera, Carabidae) Ungarns (Stand 1991).
=1992. 5—12., 1 ábra.

Huszár László
Huszár László: Négy éremlelet Baranya megyéből.
=1963. 167—175., 7 kép.

Huszár Zoltán
Huszár Zoltán: Lakásviszonyok a Dunagőzhajózási Társaság Pécs környéki bányatelepein a XX. század első felében.
=1994. 185—195., 9 ábra.

Huszár Zoltán: Adatok a Dunagőzhajózási Társaság (DGT) Pécs környéki bányatelepeinek élelemtárairól (1896—1939).
=1998. 199—213.

Kovács Orsolya — Huszár Zoltán: 45 év a Janus Pannonius Múzeum szolgálatában. Hárs Éva köszöntése.
=1998. 355—357., 1 kép.

Huszár Zoltán — Millei Ilona: Köszöntjük a 70 éves Sarosácz Györgyöt.
=1998. 359—362., 1 kép.

Iharos Gyula
Iharos Gyula: A Mecsek-hegység Tardigrada faunájának vizsgálata.
=1963. 53—73., 4 kép.

Iharos Gyula — Vargha Béla: Tardigradák a Zselic területéről.
=1994. 33—38., 1 térk., 7 t.

Imre Mária, L.
L. Imre Mária: Adatok a mecseknádasd-óbányai fazekassághoz. I—III.
=1975—1976. 183—196., 3 ábra, IV t.; 1977. 295—308., 1 térk., 7 t.; 1979. 231—250., 1 ábra, X t.

L. Imre Mária — Lantos Miklós: Nyugat-európai házépítési technika hagyománya a dél-dunántúli németeknél. (A Fachwerk építkezés utóélete.)
=1988. 187—210., 37 ábra.

Lantosné Imre Mária: Szakrális táj és kultusz a pécsi egyházmegyében I. Csodaforrások és szentkutak.
=1994. 197—211., 18 ábra.

Imre Mária, L. (folyt.)
Lantosné Imre Mária: Szakrális táj és kultusz a pécsi egyházmegyében II. Kálváriák és passió emlékei.
=1995. 139—158., 29 ábra.

Lantosné Imre Mária: Szakrális táj és kultusz a pécsi egyházmegyében III. Kápolnák.
=1996—1997. 115—147., 32 kép, 9 vázlat.

Járányi László
Járányi László: Egy pécsi patrícius család I.
=1998. 167—180.

Jellachich Károly
Jellachich Károly: Pécs a XIX-ik század közepén.
=1912/1—2. 20—58. /É/.

Jenei Ferenc
Jenei Ferenc: A "Szigeti Veszedelem" magyar hősei.
=1965. 257—262., 1 kép.

Jerem Erzsébet
Jerem Erzsébet: Késővaskori sírleletek Beremendről (Baranya megye).
=1971. 69—90., 11 kép, I—V. t.

Józan Zsolt
Józan Zsolt: Dél-Dunántúl kaparódarázs (Hymenoptera, Sphecoidea) faunájának alapvetése.
=1984. 53—86., 11 ábra, 18 t.

Józan Zsolt: A Zselic méhszerű (Hymenoptera, Apoidea) faunájának alapvetése.
=1989. 81—92., 8 t.

Józan Zsolt: A Mecsek méhszerű faunája (Hymenoptera, Apoidea).
=1995. 29—43., 6 t.

Kádár Géza
Kádár Géza — Uherkovich Gábor: A pécsi Tettye-forrás limnológiai-vízminőségi jellemzői.
=1984. 7—16., 5 ábra, 1 kép, III t.

Kalafatović ezredes
Frankovics György: Sikertelen jugoszláv-magyar közeledési kisérlet a párizsi békekonferenciát megelőzendő egyezmény megkötése céljából 1918 legvégén és 1919 első napjaiban. (Kalafatović ezredes jelentése budapesti küldetéséről.)
=1979. 219—222. /RK/.

Kalicz Nándor
Kalicz Nándor: A balatoni csoport emlékei Dél-Dunántúlon.
=1969—1970. 75—96., 7 kép, I—XII. t.

Nándor Kalicz: Früh- und Spätneolithische Funde in der Gemarkung des Ortes Lánycsók (Vorbericht).
=1977. 137—156., 11 t.

Kállai Ernő
Kállai Ernő: Martyn Ferenc művészete.
=1941. 123—130., IX—X. t.

Kalmár János
Kalmár János: Pécsi sisak a honfoglalás kori időből.
=1942. 22—29., 8 kép és címlapkép.

Kalmár János: Népvándorláskori sisakok.
=1964. 73—93., 24 kép.

Kápolnai Zsigmond
Kápolnai Zsigmond: Vecchi tábornok és a pécsi polgárság a XVII. század végén.
=1909/3. 104—110. /É/.

Kárpáti Gábor
Kárpáti Gábor: Középkori kutak Pécsett — I—II.
=1978. 165—192., 19 ábra, VIII t.; 1983. 99—115., 6 kép, VII t.

Kárpáti Gábor: Elpusztult középkori települések Pécsváradon.
=1983. 117—130., 6 kép, X t.

Katona Győr Zsuzsa
Katona Győr Zsuzsa: Római kori edényégető kemencék Pécs belvárosában.
=1983. 61—82., 11 kép, IX t.

Katona Győr Zsuzsa: A millefiori üvegek elterjedése és kronológiai helyzete Pannoniában.
=1988. 69—76., 1 ábra, II t.

Katona Győr Zsuzsa (folyt.)
Katona Győr Zsuzsa: Római villaépület Komló, Mecsekfalvi úton.
=1993. 67—94., 15 ábra, 11 kép, XIV t.

Katona Imre
Katona Imre: Vikár Béla kéziratos hagyatéka.
=1980. 291—293.

Katona Imre: A drávaszögi folklór helye a magyar néphagyományban.
=1993. 179—184.

Kemény Katalin
Kemény Katalin: Arc — maszk — ikon.
=1985—1986. 359—380., 19 kép.

Kemény Miklós
Kemény Miklós: Újabb módszerek a régészeti vonatkozású kerámia restaurálásában.
=1964. 353—358., 9 kép.

Kéri Nagy Béla
Kéri Nagy Béla: Előkerült egy eredeti zománckép a Tanácsköztársaság időszakából.
=1979. 222—223., 1. ábra. /RK/.

Kéri Nagy Béla: Három dokumentum értékű fénykép a pécsi munkásmozgalom történetéről (1918—1919-ből).
=1981. 157—159., 3 kép. /RK/.

Kéri Nagy Béla: Egy visszaemlékezés a német megszállásról, felszabadulásról és a háború élményeiről.
=1984. 202—207., 5 ábra. /RK/.

Kéri Nagy Béla: Egy pécsi ifjúmunkás és a szakszervezet kapcsolata.
=1987. 127. /RK/.

Keserű Katalin
Keserű Katalin: Képelemzés. Korniss Dezső: Kántálók, 1946.
=1975—1976. 311—319., 6 kép.

Késmárky István
Késmárky István: Pécs régi iparos életére vonatkozó eredeti okiratok.
=1908/1. 19—31. /É/.

Késmárky István (folyt.)
Késmárky István ism.: Ortvay Tivadar: A mohácsi csata, elvesztésének okai és következményei.
=1910/4. 126—127.

Keszi Erika
Keszi Erika — Nádor Tamás: Hangdokumentumok a Janus Pannonius Múzeumban.
=1983. 355—359.

Kevey Balázs
Kevey Balázs: Fragmentális szurdokerdők a Villányi-hegységben.
=1984. 23—28., 2 ábra, 1 t.

Kevey Balázs: A Villányi hegység bükkösei.
=1985—1986. 7—9., 2 ábra.

Dénes Andrea — Kevey Balázs — Ortmann-né Ajkai Adrienne — Pálfai László: A Dráva-sík védelmet érdemlő területei.
=1996—1997. 5—12., 1 ábra.

Kevey Balázs: A szentegáti bükk-állomány társulási viszonyai.
=1996—1997. 13—26., 2 ábra, 3 t.

Kiss Albin
[Révai Sándor] R. S. ism.: Kiss Albin: A pécsi belvárosi templom története.
=1908/2. 70—71.

Kiss Attila
Kiss Attila: Az avarkori lovas-temetkezés szokásának vizsgálata.
=1962. 153—162., 2 kép, III t.

Kiss Attila: A mohácsi késő-középkori vaseszköz lelet. (Adatok a Kárpát-medencei középkori ekék szerkezetéhez.)
=1963. 159—166., 6 kép.

A. Kiss — J. Nemeskéri: Das langobardische Gräberfeld von Mohács.
=1964. 95—127., 14 kép, I—V. t.

A. Kiss: Zur Frage der frühmittelalterlichen Weinbaues im Karpatenbecken.
=1964. 129—139., 4 kép.

Kiss Attila: Pannonia rómaikori lakossága népvándorláskori helybenmaradásának kérdéséhez.
=1965. 81—123., 12 kép.

Kiss Attila (folyt.)
Bándi Gábor — Kiss Attila: A majsi bronzkori temető.
=1967. 35—38., 3 kép.

Attila Kiss: Die Stellung der Keszthely-Kultur in der Frage der römischen Kontinuität Pannonien's.
=1967. 49—59., 5 térk., 1 t.

Kiss Attila: A sellyei Árpád-kori temető. (Adatközlés.)
=1967. 69—72., 4 kép.

Attila Kiss: Unpublished Finds from the V. Century originated from Transdanubia in the British Museum and the Janus Pannonius Museum.
=1969—1970. 119—123., 7 kép, I—II. t.

Kiss Attila: Megjegyzések a mai Szlavónia és Szerémség X—XI. századi ethnikai viszonyaihoz és az ún. Bjelo Brdo kultúra névadó temetőjének értékeléséhez.
=1972—1973. 73—84., 5 kép.

Kiss Attila: Papp László (1903—1973). Nekrológ.
=1972—1973. 91—92., 1 f.

Kiss Attila: Some Archeological Finds of the Avar Period in County Baranya.
=1974. 129—142., 20 kép.

Attila Kiss: Die Frage der geographischen Lage des früh- und mittelawarenzeitlichen Herrschaftszentrums.
=1988. 77—89., 2 térk., 1 t.

Kiss Attila: Bándi Gábor (1939—1988). Nekrológ.
=1989. 305—309., 1 kép.

Attila Kiss: Zur Zeitstellung des "münzdatierten" awarischen Fürstengrabes von Kunágota.
=1991. 67—84., 2 kép, 3 t., 4 függ.

Kiss Z. Géza
Kiss Z. Géza: Ormánsági tűzkárjelentések a néptudományi kutatás szolgálatában. (Drávacsehi, 1814.)
=1990. 189—199.

Klug K. György
Klug K. György: A Pécsi Képzőművészek és Műbarátok Társaságának 1941. évi kiállítása.
=1941. 106—108.
Knézy Judit
Knézy Judit: A kaposvári Rippl-Rónai Múzeum Kapoli tárgyai.
=1966. 129—150., 29 kép.

Knézy Judit: A Bencsik fazekascsalád története.
=1969—1970. 259—282., 21 kép, VII t.

Kóbor János
Kóbor János: Új magyar otthon.
=1941. 88—90., 1 kép.

Kodolányi János, ifj.
ifj. Kodolányi János: A diósviszlói halottíró asszonyok.
=1956. 149—166., XXVIII. t.

ifj. Kodolányi János: Egy XVIII. századi népviselet ábrázolása.
=1957. 90—95.

ifj. Kodolányi János: Adatok a nyugati Mecsek paraszti szőlőgazdálkodásához és borászatához.
=1958. 147—178.

Koller József, nagymányai, kanonok
Szőnyi Ottó ism.: Koller József irodalmi munkássága.
=1908/2. 71—72.

Kolozsváry Gábor
Kolosváry G.: Beziehungen zwischen die Opilioniden-Fauna des Mecsekgebirges und des Mediterraneums.
=1964. 39—41.

Gábor Kolozsváry: Clepsydration und Thamnasterisation in Pelson d (Illirisch ε?) Korallen.
=1966. 17—24., 7 f., 4 rajz.

Komanovics József
Komanovics József: A hazai németség volksbundista — illetve hűségmozgalmi — szervezkedése, különös tekintettel Baranya megyére.
=1969—1970. 183—193.

Komlósi Sándorné Nagy Piroska
Komlósi Sándorné Nagy Piroska: Szigetvár-vidéki fehérhímzések.
=1978. 301—318., 1, 10 ábra.

Kopasz Gábor
Kopasz Gábor: Pécs és baranyai mezővárosok rendészete a feudális korban.
=1964. 279—290., 6 kép.

Kopasz Gábor: Adatok a baranyai volksbundista szervezkedés történetéhez.
=1965. 275—290.

Kopasz Gábor: Régi pécsi kézműves mesterségek.
=1971. 167—183.

Kovács Ágnes
Kovács Ágnes: Berze Nagy János Magyar Népmesetípusok c. munkája és a készülő magyar népmesekatalógus.
=1980. 259—265.

Kovács Orsolya
Kovács Orsolya: Klein Ármin, a Zsolnay gyár tervezőművésze a JPM Zsolnay gyűjteménye alapján (1876—83).
=1990. 201—216., 18 ábra.

Kovács Orsolya: Népi elemek, folklorizálás a Zsolnay kerámiában.
=1995. 211—223., 17 ábra.

Kovács Orsolya — Huszár Zoltán: 45 év a Janus Pannonius Múzeum szolgálatában. Hárs Éva köszöntése.
=1998. 355—357., 1 kép.
Kovács Sándor
Kovács Sándor: A drávai hajósok élete a XIX. században.
=1988. 211—221., 1 ábra.

Kovács Tibor
Bándi Gábor — Kovács Tibor: Adatok Dél-Magyarország bronzkorának történetéhez. (A Szeremle-csoport.)
=1969—1970. 97—111., 3 kép, 2 térk., I—XVI. t.

Ábrahám Levente — Kovács Tibor: A report on the Hungarian alderfly fauna (Megaloptera: Sialidae).
=1998. 49—56.

Kovalovszky Márta, K.
K. Kovalovszky Márta: A magyar szobrászat új útjai.
=1972—1973. 301—310., I—VIII. t.

Kováts Valéria
Kováts Valéria: Közlemények a Zrinyi Miklós Múzeum levéltári anyagából. [3 levél a XVII. századból és egy Kossuth-levél 1870-ből.]
=1959. 165—186.

Kováts Valéria: Szigetvári történeti néphagyományok. I—II.
=1961. 129—138.; 1962. 249—285., 32 kép.

Kováts Valéria: A szigetvári Zrínyi Miklós Múzeum története.
=1963. 217—249., 23 kép.

Kováts Valéria: Sziget várának kutatástörténetéhez.
=1966. 207—255., 29 kép.

Kováts Valéria: Török hódoltságkori épület Szigetváron.
=1969—1970. 155—182., 24 kép.

Kováts Valéria: Adalék Pécs középkori vízvezeték rendszeréhez (Pécs, Káptalan utca 4. szám).
=1977. 197—216., 14 ábra.

Kőhegyi Mihály
Kőhegyi Mihály: Egy bélyeges római tetőcserép Dunaszekcsőről.
=1964. 143.

Kőhegyi Mihály: Adatok Dunaszekcső (Lugio) topográfiájához.
=1964. 144.

Kőhegyi Mihály: Jelenetes és feliratos római orsógomb Dunaszekcsőről.
=1965. 75—80., 4 kép.

Kőhegyi Mihály: Ormánsági jobbágysérelmek. Hirics, Piskó és Kisszentmárton kérései az 1848-as országgyűléshez.
=1966. 191—196.

Kőhegyi Mihály — Novotny Iván: Adatok és megjegyzések a Contra Florentiam római kori kikötőről.
=1967. 39—48., 12 kép.

Kőhegyi Mihály: Baranyai jobbágysérelmek. Drávamenti községek kérvényei az 1848-as országgyűléshez.
=1968. 225—243., 1 kép.

Kőhegyi Mihály: Zsolnay Vilmos két levele Székely Bertalanhoz [1894].
=1968. 315—317.

Kőhegyi Mihály (folyt.)
Kőhegyi Mihály: Római pénzforgalom és kereskedelem a Lugio—Szeged közötti útvonalon.
=1969—1970. 113—118., 1 térk., 1 t.

Kőhegyi Mihály: Rómer Flóris és Paulovics István feljegyzései Dunaszekcsőről.
=1998. 319—324., 1 ábra.

Körner Éva
Körner Éva: Nyolcak és aktivisták.
=1981. 199—203.

Kőszeghy Gyula
Kőszeghy Gyula: 100 év előtt a város főterén.
=1939—1940. 86—88., VII.—VIII. t.

Kralovánszky Alán
A. Kralovánszky: The Paleosociographical Reconstruction of the Eleventh Century Population of Kérpuszta. Methodological Study.
=1968. 75—116., 19 kép.

Kresz Mária
Kresz Mária: Egy mohácsi fazekasműhely termelése (1904—1912).
=1971. 257—271., 23 kép, VIII t.

Krolopp Endre
Füköh Levente — Krolopp Endre: Gebhardt Antal pleisztocén malakológiai anyagának revíziója és értékelése.
=1988. 43—51.

Lábadi Károly
Lábadi Károly: Törökök a drávaszögi népi emlékezetben.
=1993. 185—191.

Lábadi Károly: Luca-kultusz a Drávaszögben.
=1994. 213—217., 1 térk.

Lakatos Pál
Lakatos Pál: Római sírleletek Márok község határában.
=1956. 167—170., 2 rajz, XXIX. t.

Láncz Sándor
Láncz Sándor: Az Európai Iskola művészeiről.
=1982. 301—328., 19 kép.
Láncz Sándor (folyt.)
Láncz Sándor: Az Elvont Művészek Csoportja.
=1984. 241—256., 11 kép.

Lantos Miklós
L. Imre Mária — Lantos Miklós: Nyugat-európai házépítési technika hagyománya a dél-dunántúli németeknél. (A Fachwerk építkezés utóélete.)
=1988. 187—210., 37 ábra.

Laštůvka, Zdeněk
Zdeněk Laštůvka: Die Glasflügler Ungarns — Faunistic und Bionomie (Lepidoptera, Sesiidae).
=1989. 39—46.

Lengvári István
Lengvári István: Dombay János levelezéséből III. [Az I. rész még nem jelent meg, a II. rész: =Baranya IX—X., 1996—1997. 253—263.]
=1998. 325—340.

Lovas Márton
Lovas Márton: Előzetes coleopterológiai adatok egy mecseki bükkösből.
=1969—1970. 35—37.

Lovas Márton: Talaj-coleopterologiai vizsgálatok a tubesi gyertyános-tölgyesben.
=1971. 25—28.

Lucanus, Annaeus
Szegedy Rezső: Az irodalomnak egy pécsi névtelen Maecenása. [Annaeus Lucanus Pharsaliájának fordítása. Toldy Ferenc levele Kelemen József pécsi nagypréposthoz.]
=1910/2. 53—58. /É/.

Ludwig Ferenc
Ludwig Ferenc: Pécs közegészségügyének multja.
=1910/3. 73—80. /É/.

Ludwig Ferenc: Wéber Xavér Ferenc emlékezete.
=1930/1—4. 73—78. /É/.

Lukácsy Imre
Révai Sándor ism.: Rédei Károly: Baranyai Ormányság. — Lukácsy Imre: Ormányság népe.
=1908/1. 32—34.

Madas József
Madas József: Török temetők Pécsett.
=1972—1973. 117—124., 1 kép, II t.

Madas József: A 17—19. századi pécsi vesztőhely.
=1977. 285—286. /RK/.

Madas József: A első pécsi nyilvános gyógyszertár [1697] helye.
=1977. 287—288. /RK/.

Madas József: A pécsi volt kapucinus rendház telke.
=1978. 246—249., 1—2. ábra. /RK/.

Madas József: A pécsi vesztőhelyről.
=1980. 231—233. /RK/.

Madas József: A pécsi hóhérokról.
=1980. 233—236. /RK/.

Madas József: Az Ignác kutakról.
=1980. 236—239., 1 rajz. /RK/.

Madas József: Pécs régi temetkezési helyei.
=1987. 61—82., 1 ábra.

Madas József: A pécsi Balokány.
=1988. 105—133., 11 ábra.

Majer József
Majer József: Az Éger-völgy (Mecsek hegység) Solvidae, Startiomyidae és Scenopinidae faunája (Diptera).
=1981. 63—66.

Majer József: Pécs, Éger-völgy Tabaninae faunája.
=1982. 51—56., 1 ábra.

Majer József: Adatok Pécs, Éger-völgy Tabanidae (Diptera) faunájához.
=1984. 49—52., 1 t.

Majer József: Adatok Abaliget Tabanidae és Stratiomyidae (Diptera) faunájához.
=1987. 25—28., 1 ábra.

Horváth Győző — Majer József: Adatok Baranya megye kisemlős faunájához (Mammalia: Micromammalia).
=1994. 79—84., 1 ábra, IV t.
Majorossy Imre
Az 1909. évi december hó 19-én tartott Nendtvich-ünnepély. Erreth János: Elnöki megnyitó. Róna Jenő: Nendtvich Tamás munkásságának méltatása. Majorossy Imre: Az emléktábla átadása.
=1910/1. 10—17. /É/.

Majorossy Imre: Emlékbeszéd Inczédy Dénesről (1843—1900).
=1912/1—2. 1—14., I t. /É/.

Makkay János
J. Makkay: The Chalcolithic Male Relief from Villánykövesd and the Earliest Male Figurines in South-Eastern Europa.
=1968. 39—62., 2 kép, 10 t.

Mándoki László
Mándoki László: Busómaszkok.
=1961. 159—180., 20 kép, I—IX. t.

Mándoki László: Szalmásút.
=1962. 287—307., 4 térk.

Mándoki László: Baranyai székek.
=1962. 341—361., 33 kép.

Mándoki László: Déldunántúli lábbeliábrázolások a XIX. század elejéről.
=1963. 251—258., 12 kép.

Mándoki László: Pásztor "faragóiskola".
=1963. 259—276., 30 kép, 2 térk.

Mándoki László: A mohácsi reformátusok házassági szerződései (1790—1827).
=1964. 187—191.

Mándoki László: Néprajzi múzeológiánk és a központi nyilvántartás.
=1964. 365—373., 4 kép.

Mándoki László: Herman Ottó csillagnévgyűjtései.
=1965. 167—179., 9 kép.

Mándoki László: Régi fényképek múzeológiai feldolgozásáról.
=1965. 341—344.

Mándoki László: Néprajzi kiállításaink.
=1966. 295—304., 25 kép.

Mándoki László (folyt.)
Mándoki László: Honfoglalás előtti hitvilágunk emléke egy szólásban. "Sokan vannak odakinn."
=1967. 75—79.

Mándoki László: Moldvai magyar találós kérdések.
=1968. 207—211.

Mándoki László: A kölkedi népszámlálás 1816-ban.
=1968. 215—224., 1 kép.

Mándoki László: Az aradi vértanúk nótájának kérdéseihez.
=1969—1970. 207—230., 15 kép.

Zs. Csalog — L. Mándoki: Phenomena of the Fhasion in the Hungarian Rural Christian Naming. (Ethnolinguistical Study.)
=1969—1970. 321—328., 8 ábra.

Mándoki László: A kölkedi reformátusok házassági kapcsolatai és házassági szerződései.
=1971. 279—285., 3 ábra.

Mándoki László: A sarlótartó.
=1972—1973. 187—193., 5 kép.

Mándoki László: Délszláv találós kérdések.
=1974. 243—274., 2 kép.

Mándoki László: Újonnan felfedezett festett református templomok Baranyában.
=1975—1976. 155—168., 10 kép, VI t.

Mándoki László: Hodó Mihály tárgyai a JPM Néprajzi Osztályának gyűjteményeiben. (Rajz: Monori Magdolna.)
=1975—1976. 203—215., 1 kép, IX t.

László Mándoki: 103 Turkish Riddles from Šumen (Bulgaria).
=1977. 309—320.

Mándoki László: Találós kérdések Baranyából.
=1978. 319—354., 2 ábra, 3 kép.

Mándoki László: Szóbeli rejtvényeink gyűjtés- és kutatástörténete.
=1979. 301—326.

Mándoki László (folyt.)
Mándoki László: A találós kérdések Vikár Béla és Berze Nagy János munkásságában.
=1980. 281—286.

Mándoki László: Egy horvát hangya-rejtvény és rokonsága.
=1982. 269—272., 2 ábra.

Mándoki László: Siklósi református házassági szerződések (1830—1843).
=1985—1986. 317—324., 1 ábra.

Mándoki László: Ha eljön, nem jön el... Adatok egy rejtvénycsoport eredetéhez és elterjedéséhez.
=1987. 131—138., 1 térk.

Maráz Borbála
Borbála Maráz: Chronologische Probleme der Spätlatčnezeit in der Südtiefebene (Südost-Ungarn).
=1974. 107—128., 5 kép, 2 térk., IV t.

Borbála Maráz: Zur Frühhallstattzeit in Süd-Pannonien.
=1978. 145—164., 6 kép, VIII t.

Maráz Borbála: A szkítakori őslakosság La Tčne-kori továbbélése Kelet-Magyarországon. (Régészeti adatok a Kárpát-medencei kelta — szkíta kapcsolatok kérdéséhez.)
=1981. 97—119., 6 kép, VII t.

Maráz Borbála: La Tčne-kori leletek Jugoszláviából és Romániából magyarországi múzeumokban.
=1982. 107—116., 1 térk., V t.

Maráz Borbála: Későbronzkori magaslati település Pécs-Jakabhegyen. (Előzetes közlemény az 1976—83. évi ásatásokról.)
=1985—1986. 39—64., 5 kép, XVII t.

Marosi Arnold
[Marosi Arnold] M. A.: Hazai múzeumok és könyvtárak fejlődése.
=1908/2. 66—67. /RK/.

[Marosi Arnold] M. A.: A pécsi városi múzeum a londoni kiállításon.
=1908/2. 67. /RK/.

[Marosi Arnold] M. A.: La Tčne-korú lelet.
=1908/2. 67. /RK/.

Marosi Arnold (folyt.)
Marosi Arnold: A pécsi városi múzeum népvándorláskori leletei. Ill.: Arnhold Nándor és Börötzffy Károly.
=1908/3. 99—113., 24 ábra. /É/.

[Marosi Arnold] M. A.: Pécsi leletek az ős- és római korból.
=1908/4. 156—157. /RK/.

[Marosi Arnold] M. A.: A mohácsi kőkoporsó.
=1908/4. 157. /RK/.

[Marosi Arnold] M. A.: Régészeti adatok a vármegyéből [Berkesd, Herend, Ilocska, Somogy].
=1908/4. 157—158. /RK/.

[Marosi Arnold] M. A.: A múzeum magyar pénzgyűjteménye.
=1909/1. 38—39. /KK/.

[Marosi Arnold] M. A.: Őskori kőeszközök.
=1909/2. 87. /KK/.

[Marosi Arnold] M. A.: Római leletek.
=1909/2. 87. /KK/.

[Marosi Arnold] M. A. ismertetése a Numizmatikai Szemléből. Baranya vármegyei éremleletek.
=1909/2. 88. /KK/.

Marosi Arnold: Baranyamegye lovas sírjai [IV—XIII. század].
=1909/4. 127—131., 12 ábra a 127. e. /É/.

Martyn Ferenc
Martyn Ferenc: Sinkó András.
=1941. 99—102.

Martyn Ferenc: A festő Zsolnay Vilmos.
=1942. 80—81., XII. t.

Mattyasovszky Zsolnay Tamás
Mattyasovszky Zsolnay Tamás: Az egykori Zsolnay-gyárak budapesti lerakatai.
=1996—1997. 71—86., 23 kép.

Mattyasovszky Zsolnay Tibor
"Fazekas." [Mattyasovszky Zsolnay Tibor]: A Zsolnay gyárról.
=1941. 91—98.
Matusek László 
Begovácz Rózsa: Dráva menti horvát húsvéti dalok. (Zenei lejegyzés: Matusek László.)
=1979. 273—300.

Mendöl Zsuzsanna
Mendöl Zsuzsa: Apáti Abt Sándor [1870—1916] és működése a Zsolnay gyárban.
=1974. 315—331., 24 kép.

Mendöl Zsuzsa: XIX. századi pécsi asztalosok. [Az asztalosok adattárával.]
=1975—1976. 219—229., 4 ábra.

Mendöl Zsuzsa: Lechner Ödön pécsi épülettervei. Adatok a pécsi városháza építéstörténetéhez.
=1978. 389—407., XII t.

Mendöl Zsuzsanna: 18. századi szekrények a Janus Pannonius Múzeum bútorgyűjteményében.
=1979. 345—354., 9 kép.

Mendöl Zsuzsanna: A Zsolnay gyárban készült kerámia közkutak, szökőkutak.
=1983. 329—352., XIV t.

Mendöl Zsuzsanna: Épületekhez kapcsolódó díszítő üvegmunkák Pécsett.
=1990. 217—242., 39 ábra.

Mendöl Zsuzsanna: Építészpálya a két világháború szorításában: Hoffmann László (1897—1943).
=1996—1997. 221—253., 51 kép.

Mendöl Zsuzsanna: A sétatéri kioszk. Kaufer Sándor építész (1863—1900) működése Pécs város mérnöki hivatalában.
=1998. 301—317., 15 ábra.

Mészáros György
Mészáros György: Cigánydialektusok Magyarországon. (Nyelvföldrajz.)
=1969—1970. 309—320., 1 térk.

Mezei Ottó
Mezei Ottó: Galimberti Sándor Amszterdam című képének rekonstrukciós kísérlete.
=1996—1997. 201—214., 20 kép.

Mezősiné Kozák Éva
Mezősiné Kozák Éva: A hetvehelyi románkori templom régészeti kutatása.
=1979. 113—133., 18 ábra.

Millei Ilona
Millei Ilona : Egy tizennyolcadik századi zászló restaurálása.
=1981. 219—234., 23 ábra.

Millei Ilona: A Pécsi Kerékpár Egyesület zászlajának konzerválása. Adatok a XIX. századvégi pécsi kerékpársport történetéhez.
=1994. 239—249., 14 ábra.

Huszár Zoltán — Millei Ilona: Köszöntjük a 70 éves Sarosácz Györgyöt.
=1998. 359—362., 1 kép.

Móczár László
Móczár László: A lucernavirágot látogató méhalkatú rovarok Baranyában.
=1956. 171—180., 7 rajz, XXX—XXXI. t.

Móczár László: Hymenopterologiai jegyzetek.
=1956. 181—183.

Mecseki hegyoldal. [Fényképezte: Móczár László.]
=1956. XXXII. t.

Molnár Attila
Dénes Andrea — Molnár Attila — Sulyok József — Vidéki Róbert: A Himantoglossum caprinum (M.—Bieb.) Spreng. előfordulása és cönológiai viszonyai a Villányi-hegységben.
=1992. 19—25., 6 ábra, 2 t.

Molnár Attila — Farkas Sándor: Az Epipogium aphyllum (Schm.) Sw. új előfordulása a Mecsekben.
=1995. 9—12., 1 t.

Molnár László
Molnár László: Az iparművészet korszerű elméleti értelmezésének néhány problémája.
=1967. 209—217.

Monori Magdolna
Mándoki László: Hodó Mihály tárgyai a JPM Néprajzi Osztályának gyűjteményeiben. (Rajz: Monori Magdolna.)
=1975—1976. 203—215., 1 kép, IX t.

Montskó Péter
Montskó Péter: A Pécs, Kertváros avar kori temető csontvázleleteinek paleopathológiai vizsgálata ortopédiai szempontból.
=1998. 147—155., 12 ábra.

Nádor Tamás
Keszi Erika — Nádor Tamás: Hangdokumentumok a Janus Pannonius Múzeumban.
=1983. 355—359.

Nádor Tamás: Pécs a rádióban. Dokumentumgyűjtemény a Magyar Rádióban elhangzott pécsi vonatkozású műsorokról, 1929—1953.
=1985—1986. 291—307.

Nádor Tamás: Bárdos Lajos és Pécs—Baranya.
=1988. 169—184., 13 kép.

Nádor Tamás: "Hallható múzeum". Hangdokumentumok a Janus Pannonius Múzeumban. I—VI.
=1989. 191—208., 19 ábra.; 1990. 139—162., 20 ábra.; 1991. 173—184., 11 kép.; 1992. 159—177., 16 ábra.; 1993. 163—177., 14 kép.; 1995. 129—137., 8 ábra.

Nagy Antal
Antal Nagy: Data on the Orthoptera fauna of the Villány Hills, South Hungary.
=1998. 41—48., 4 ábra, 3 t.

Nagy Erzsébet
Nagy Erzsébet: Újabb késő-avarkori temetők Baranya megyében.
=1982. 125—141., 8 kép, 10 t.

Nagy Erzsébet: A Pécs-Nagyárpád, Boros utcai avarkori temető 1985—1987. évi ásatása.
=1989. 93—128., 14 ábra, XVII t.

Nagy Erzsébet: V. századi népvándorláskori sírok Pécs-Málom lelőhelyen.
=1993. 95—102., 2 ábra, III t.

Nagy Erzsébet: Avar temető a pécsi Hőerőmű területén.
=1994. 85—95., 4 ábra, 5 t.

Nagy Erzsébet: Tausírozott vas phalera Bólyból.
=1998. 103—112., 5 ábra, IV t.

Nagy István
Nagy István: Újabb adatok Villány és környéke flórájához.
=1963. 75—79.

Nagy Lajos
Nagy Lajos: Adatok a pécsi városfalak, városárok és három városkapu történetéhez.
=1978. 249—251. /RK/.

Nagy Lajos: 1780-ban készített térkép a pécsi Rókus-dombról, Kálvária-hegyről és két régi mohamedán templomról.
=1980. 239—242., 2 térk. /RK/.

Nagy Tibor
Nagy Tibor: A legio I. adiutrix feliratos kőemlékei Pécsről.
=1939—1940. 11—19., 3 kép, II. t.

Nemeskéri János
A. Kiss — J. Nemeskéri: Das langobardische Gräberfeld von Mohács.
=1964. 95—127., 14 kép, I—V. t.

Németh Béla
Németh Béla: Szigetvár története című mű ismertetése.
=1911/1. 22—24.

Németh Lajos
Lajos Németh: Tivadar Csontváry Kosztka: La fontaine de la Vierge ŕ Nazareth.
=1977. 347—354., 4 kép.

Nikelszky Géza
Nikelszky Géza: Wéber Xav. Ferenc méltatása.
=1930/1—4. 78—82. /É/.

Nikelszky Géza: Könyvjegy a képzőművészetben.
=1942. 75—79.

Nógrádi Sára, U.
Sára U. Nógrádi: The caddisfly fauna of the Valley Nagy-mély-völgy, Mecsek Mountains, Hungary (Trichoptera).
=1983. 15—22., 5 ábra.

Sára U. Nógrádi — Újhelyi Sándor — Uherkovich Ákos: Fundamental faunistic data on Caddisflies (Trichoptera) of South Transdanubia, Hungary.
=1984. 37—48., 3 ábra.

Nógrádi Sára, U. (folyt.)
Sára U. Nógrádi: Caddisflies of the Eastern Mecsek Mountains, Hungary (Trichoptera), I—II. [A második rész társszerzője: Uherkovich Ákos.]
=1985—1986. 11—22., 7 ábra, 5 t.; 1990. 19—25., 3 ábra, 2 t.

Sára Nógrádi — Ákos Uherkovich: The caddisfly fauna of the Gyöngyös streamsystem, South Hungary (Trichoptera).
=1987. 15—24., 4 ábra.

Sára Nógrádi: The Trichoptera fauna of Szőce and its environs (West Hungary).
=1988. 27—33., 2 ábra.

Sára U. Nógrádi — Ákos Uherkovich: On the caddisfly fauna of the Kőszeg Mountains, Hungary (Trichoptera).
=1988. 35—42., 1 ábra, 3 t.

Sára U. Nógrádi — Ákos Uherkovich: The Trichoptera fauna of the Zselic Downs, Hungary.
=1989. 15—38., 11 ábra, 11 t.

Ákos Uherkovich — Sára U. Nógrádi: Trichoptera fauna of a typical cultivated region of the Carpathian Basin by light trap examination.
=1990. 27—32., 5 ábra, 1 t.

Ákos Uherkovich — Sára Nógrádi: The Trichoptera fauna of Magyarszombatfa, West Hungary.
=1991. 13—30., 7 ábra, 3 t.

Sára U. Nógrádi — Ákos Uherkovich: Preliminary report on the Trichoptera fauna of the Chechen-Ingoosh ASSR, Soviet Union.
=1991. 31—36., 2 kép.

Sára Nógrádi — Ákos Uherkovich: Further examination of Trichoptera of the Chechen-Ingoosh Republic, Russia.
=1992. 19—32., 10 ábra.

Sára Nógrádi — Ákos Uherkovich: The Trichoptera fauna of the lake Balaton and its catchment area (Hungary).
=1993. 27—45., 8 ábra, 6 t.

Nógrádi S. — Uherkovich Á.: A magyarországi tegzesek (Trichoptera) elterjedése és gyakorisága az utóbbi évtizedben, számítógépes feldolgozás adatai alapján.
=1994. 49—67., 7 ábra, 8 t.

Nógrádi Sára, U. (folyt.)
Sára Nógrádi — Ákos Uherkovich: Trichoptera communities of the river Fekete-Körös in Hungary.
=1995. 45—52., 3 ábra, 2 t.

Ákos Uherkovich —Sára Nógrádi: The caddisfly (Trichoptera) Northeast Hungary.
=1996—1997. 49—62., 5 ábra, 3 t.

Sára Nógrádi — Ákos Uherkovich: Studies on the caddisflies (Trichoptera) of the Gemenc Landscape Protection Area (Duna-Dráva National Park), South Hungary.
=1998. 65—73., 4 ábra, 4 t.

Novotny Iván
Kőhegyi Mihály — Novotny Iván: Adatok és megjegyzések a Contra Florentiam római kori kikötőről.
=1967. 39—48., 12 kép.

Ojtozi Eszter
Ojtozi Eszter: Wosinszky Mór és A. A. Szpicin levelezése (Újabb adat a magyar-orosz tudományos kapcsolatok történetéhez).
=1958. 135—136.

Olsvai Imre
Olsvai Imre: Mit köszönhet a magyar népzenetudomány és zeneművészet Vikár Bélának és Berze Nagy Jánosnak?
=1980. 275—280.

Ortmann-né Ajkai Adrienne
Dénes Andrea — Kevey Balázs — Ortmann-né Ajkai Adrienne — Pálfai László: A Dráva-sík védelmet érdemlő területei.
=1996—1997. 5—12., 1 ábra.

Dénes Andrea —Ortmann-né Ajkai Adrienne: A Dráva baranyai holtágai. Általános és botanikai jellemzés, természetvédelmi kérdések.
=1998. 5—26., 6 ábra.

Ortmann-né Ajkai Adrienne — Dénes Andrea: A Dráva-holtágak fátlan növénytársulásai.
=1998. 27—39., 4 t.

Ortvay Tivadar
Késmárky István ism.: Ortvay Tivadar: A mohácsi csata, elvesztésének okai és következményei.
=1910/4. 126—127.

Öhler Anna
Öhler Anna: Német ráolvasókönyv Pécsváradról.
=1971. 217—256., 25 kép.

Pálfai László
Dénes Andrea — Kevey Balázs — Ortmann-né Ajkai Adrienne — Pálfai László: A Dráva-sík védelmet érdemlő területei.
=1996—1997. 5—12., 1 ábra.

Papp Jenő
Papp Jenő: A Dél-Dunántúl gyilkosfürkész faunájának alapvetése (Hymenoptera, Braconidae) I—VI.
=1981. 67—70.; 1983. 51—58.; 1985—1986. 33—36.; 1990. 71—76.; 1991. 49—58.; 1998. 57—63.

Papp László
Papp László: A mohácsi csatahely kutatása.
=1960. 197—253., 1 mell., 11 helyszínrajz.

Papp László: Dombay János munkássága.
=1961. 189—203., 1 kép.

Papp László: Három és fél év a baranyai múzeumok életéből.
=1961. 205—217.

Papp László: A bolyi avarkori temető.
=1962. 163—193., 20 kép, I—XXXI. t.

Papp László: Újabb kutatások a mohácsi csatatéren.
=1962. 199—221., 15 kép.

Papp László: A nagyharsányi avarkori temető.
=1963. 113—141., 35 kép, 1 mell., I—XXI. t.

Horvát A. Olivér — Papp László: A nagyharsányi Szársomlyón végzett mikroklímamérések eredményei.
=1964. 43—56., 7 ábra, 7 t.

Papp László: Szigetvár XVI—XVII. századi erősség-rendszere és ábrázolásai.
=1965. 213—255., 28 kép.

Parádi Nándor
Parádi Nándor: Beszámoló a pécsi Tettyén 1957. évben végzett ásatásról.
=1958. 129—134., 3. mell., LIX—LXIII. t.

Parádi Nándor (folyt.)
Parádi Nándor: Árpád-kori perembélyeges edénytöredék Pécsről.
=1959. 91—96., XXVI. t.

Parádi Nándor: Két XVI. századi török miniatúra a mohácsi csata jelenetével.
=1967. 175—181., 2 kép.

Párkányi Norbert
Párkányi Norbert: Visszapillantás a pécsi ciszt.-r. főgimnázium Faludi-önképzőkörének ötven éves történetére.
=1913/1. 14—37. /É/.

Pásztor Adrien
Pásztor Adrien: A bólyi avarkori temető értékelése.
=1989. 129—146., 5 t.

Pásztor Adrien: A nagyharsányi avarkori temető értékelése.
=1990. 77—97., IX t.

Pataki András
Pataki András: Kopácsi népmesék.
=1964. 205—221.

Penavin Olga
Penavin Olga: Mutatvány a baranyai-drávaszögi nyelvatlaszból.
=1967. 135—151., 14 térképlap.

Péter József
Péter József: Cserkuti Adolf (1859—1928). Emlékbeszéd.
=1930/1—4. 57—60. /É/.

Petrovich Ede
Petrovich Ede: Adatok a Pécs, Káptalan utca 2. számú ház történetéhez. [Hagymásy Bálint verse Szathmáry György püspökhöz.]
=1956. 31—47.

Petrovich Ede: Pécs középkori kórháza.
=1960. 271—274.

Petrovich Ede: A pécsi Káptalani Levéltár épületének története.
=1963. 177—206., 14 kép.

Petrovich Ede: A középkori pécsi egyetem megszűnése.
=1966. 153—170., 10 kép.

Petrovich Ede (folyt.)
Petrovich Ede: A kőzépkori pécsi egyetem épülete és címere.
=1971. 151—166., 10 kép.

Pickl, Othmar
Othmar Pickl: Nachschub für Pécs/Fünfkirchen im Kriegswinter 1686/87. Zur Verproviantierung von Pécs, Siklós und Kaposvár im ersten Winter nach der Rückeroberung.
=1990. 99—111., 1 térk.

P. J.
P. J.: A Pécsi Képzőművészek és Műbarátok Társasága.
=1928—1929/1. 29—30. /KK/.

Pusztai Rezső
Pusztai Rezső: Mezolitikus leletek Somogyból.
=1957. 96—105.

Rácz István
Rácz István — Varga Zoltán: Adatok a Mecsek és a Villányi-hegység Orthoptera faunájának ismeretéhez.
=1984. 29—35., 3 ábra, 3 t.

Radnóti Aladár
Radnóti Aladár: Sopianaeból kiinduló római utak.
=1939—1940. 27—39.

Radnóti Ilona
Radnóti Ilona: Adatok a Baranya megyei zsidóságról a 18. századi összeírások alapján.
=1994. 135—142., 5 t.

Radnóti Ilona: Adatok a 18. századi Baranya megyei zsidóság foglalkozásáról és jövedelméről.
=1995. 69—87., 16 t.

Radnóti Ilona: Temetkezési szokások a pécsi-baranyai zsidóság körében a dualizmus korában.
=1998. 181—192., 14 ábra.

Raýman János
Raýman János: Adatok Mohács 1945-ös szükségpénz kiadásához.
=1993. 151—162., 17 ábra.

Raýman János (folyt.)
Raýman János: A pécsi kiállítások és vásárok érmészeti emlékei. I. rész: 1888—1907.; II. rész: 1907-tő napjainkig.
=1994. 161—184., 32 ábra.; 1995. 107—128., 44 ábra.

Raýman János: A Pécsi Dalárda félszázados jubileumának emlékérme.
=1996—1997. 105—114., 7 ábra.

Raýman János: Szigetvári szükségpénzek.
=1998. 215—221., 9 ábra.

Rédei Károly
Révai Sándor ism.: Rédei Károly: Baranyai Ormányság. — Lukácsy Imre: Ormányság népe.
=1908/1. 32—34.

Reéh György
Reéh György: Részletek a Tettye monografiájából.
=1911/4. 127—136., 7 ábra. /É/.

Reéh György: Emlékbeszéd Mattyasovszky Jakab (1848—1925) választmányi tag felett.
=1928—1929/4. 97—101., 1 f.

Regöly-Mérei Gyula
Regöly-Mérei Gyula: Kórbonctani szempontok sírleletek torzult és torzított koponyáinak vizsgálatakor, különös tekintettel a domolospusztai leletre.
=1959. 275—286., XLVIII—LII. t.

Regöly-Mérei Gyula: Palaeopathologiai vizsgálatok a Janus Pannonius Múzeum aeneolith-korból származó emberi csontlelet anyagán.
=1960. 75—83., I—VI. t.

Reil József
Reil József: Pécs környéki hadmozdulatok a török elleni felszabadító harcokban. — Egy Bécsben 1788-ban kiadott német nyelvű mű alapján.
=1982. 209—210. /RK/.

Reuter Camillo
Reuter Camillo: Pécs város neve.
=1960. 255—270.

Reuter Camillo: Újabb adat Pécs város középkori latin nevéhez.
=1962. 195—198.

Reuter Camillo (folyt.)
Reuter Camillo: Malomséd.
=1963. 143—145.

Reuter Camillo: Földrajzinév-gyűjtések a Baranyában végzendő régészeti és településtörténeti kutatások szolgálatában.
=1964. 225—239.

Reuter Camillo: Gyűjtés Baranya középkori településtörténetének adattárához.
=1969—1970. 133—154., 2 kép, A—F. tasakolt térk.

Reuter Camillo: A török utáni Pécs korai utcaneveihez.
=1987. 47—60.

Révai Sándor
Révai Sándor ism.: Rédei Károly: Baranyai Ormányság. — Lukácsy Imre: Ormányság népe.
=1908/1. 32—34.

Az Ormánság határai.
=1908/1. 38. /K/.; /1. 40. /F: Révai Sándor bibliográfiai válogatása az Ormánsághoz/.

Révai Sándor: Az Ormánság népének és nevének eredete.
=1908/2. 49—55. /É/.

[Révai Sándor] R. S. ism.: Kiss Albin: A pécsi belvárosi templom története.
=1908/2. 70—71.

Révay Sándor ism.: báró Forster Gyula szerk.: Magyarország műemlékei.
=1908/3. 124—125.

Révész Amadé
Révész Amadé: Buzássy Ábel (1864—1929) emlékezete.
=1930/1—4. 55—57., 1 f. /É/.

Romváry Ferenc
Romváry Ferenc: A siklósi Pécs-Baranyai Képtár.
=1964. 339—348., 3 kép, I—X. t.

Romváry Ferenc: Az ex libris története Pécsett.
=1965. 307—320., 25 kép.

Romváry Ferenc: Sinkó András művészetéről.
=1966. 269—291., 29 kép.

Romváry Ferenc (folyt.)
Romváry Ferenc: A Modern Magyar Képtár története. Új szerzemények I—V.
=1967. 219—231., 2 és 79 kép.; 1968. 301—314., 75 kép.; 1972—1973. 287—300., I—XXII. t.; 1974. 333—366., I—XIX. t.; 1980. 297—336., 164 kép.

Romváry Ferenc: Csontváry szénrajzai. Adalék Csontváry grafikai munkásságához.
=1975—1976. 281—310., 3 rajz, 4 ábra, XII t.

Romváry Ferenc: A pécsi "Vasvári-telep" története. Vasvári György műgyűjteménye.
=1987. 163—224., 48 kép.

Romváry Ferenc: A pécsi "Vasváry ház" története.
=1989. 239—283., 48 kép.

Zombori Lajos — Romváry Ferenc: A Csontváry-krónika korai fogalmazványa I—II.
=1989. 289—293.; 295—303.

Romváry Ferenc: A Modern Magyar Képtár története. Új szerzemények VI. (VII.), I-II. rész.
=1991. 229—267. 130 kép.; 1992. 217—257., 121—196. kép.

Róna Jenő
Róna Jenő: Pécs és környékének flórájáról és annak tanulmányozóiról [Nendtvich Tamás (képe: 136.), Nendtvich Károly, Májer Móric, Balek Rudolf, Borbás Vince, Ágh Timót, Várady Ferenc].
=1908/4. 131—141., 1 kép. /É/.

Róna Jenő: Doronicum Nendtvichi.
=1909/2. 89. /KK/.

Az 1909. évi december hó 19-én tartott Nendtvich-ünnepély. Erreth János: Elnöki megnyitó. Róna Jenő: Nendtvich Tamás munkásságának méltatása. Majorossy Imre: Az emléktábla átadása.
=1910/1. 10—17. /É/.

Róna Jenő: A virágzás kezdete Pécsett 1910-ben.
=1911/3. 108—109. /É/.

[Róna Jenő] R. J.: Mammut-lelet Németpalkonyán.
=1911/3. 124. /KK/.

Róna Jenő: Növényfenologiai megfigyelések Pécsett 1911-ben.
=1912/1—2. 64—66. /É/.
Róna Jenő (folyt.)
Róna Jenő: Szibériai havasi szajkó (Nucifraga caryocatactes) Baranyában.
=1912/1—2. 82. /KK/.

Róna Jenő: Fakókeselyü (Gyps fulvus) Baranyában.
=1912/3. 128. /KK/.

[Róna Jenő] R. J.: Török nyomok a pécsi flórában.
=1912/3. 129—130. /KK/.

Róna Jenő: A pelóriás gyujtoványfű megjelenése és kimulása Pécsett.
=1912/4. 163—164. /KK/.

Róna Jenő: Növényfenológiai megfigyelések Pécsett 1912-ben.
=1913/1. 37—39. /É/.

Róna Jenő: Dögkeselyű (Neophron percnopterus L.) a pécsi múzeumban.
=1913/1. 44—45. /KK/.

Róna Jenő: A Mecsek újabb földtani fölvétele.
=1913/2. 83—84. /KK/.

Róna Jenő: Cseppkőbarlang Beremenden.
=1913/2. 86—87. /KK/.

Róna Jenő: Növényfenológiai megfigyelések Pécsett.
=1914/3. 95—100. /É/.

Rónai Béla
Rónai Béla: Az interetnikus kapcsolatok türöződése a bukovinai székelyek személyneveiben.
=1995. 159—164.

Rónai Béla: Zsidók a magyarországi földrajzi nevekben.
=1998. 259—262.

Rónaky Kálmán
Rónaky Kálmán: Husvéti hímes tojások.
=1908/3. 120—122., 1 ábra. /É/.

Rónaky Kálmán: A pécsi kihalt pokróczos mesterségről és az legényeknek való artikulusokról.
=1910/4. 89—96. /É/.

Rónaky Kálmán (folyt.)
Rónaky Kálmán: Amtmann Prosper fuvolája. — Emlékezés Amtmann Prosper fuvolaművészre, családjára, kortársaira és az akkori életre. [Dietrich Ignác versével.]
=1913/3. 91—106., I t. /É/.

Rónaky Kálmán: Megbízó levél Baranyavármegye tisztújítására 1848-ban.
=1928—1929/1. 26—29. /KK/.

Rónaky Kálmán: Idősb Lendvay Márton vendégszereplése Pécsett 1839-ben. — Egy darab emlék a pécsi színészet múltjából. —
=1928—1929/2—3. 68—73.

Roska Márton
Roska Márton: A dunakömlődi (Tolna m.) rézlelet és Erdély.
=1957. 5—13.

Rozmanits Timót
Rozmanits Timót: Pécs geologiai multja.
=1910/4. 96—105. /É/.

Rozmanits Timót: A pécsi vargacéh artikulusai.
=1914/3. 100—112. /É/.

Rózsa Miklós
Rózsa Miklós: Caflisch Kristóf cukrász és svájci rokonsága.
=1995. 89—105., 1 családfa, 5 kép.

Sáfrány Zsuzsanna
Sáfrány Zsuzsa: A Janus Pannonius Múzeum gyufatartói.
=1972—1973. 205—222., 3 ábra, 21 rajz, 4 térk.

Sáfrány Zsuzsanna: Baranyai tükrösök.
=1974. 197—228., 10 kép, 20 t.

Sáfrány Zsuzsanna: Váraljai festett bútorok (Gűjteményismertetés).
=1975—1976. 169—181., VIII t.

Sándor Mária, G.
G. Sándor Mária: A mecseknádasdi Szent István templom. Adatok Mecseknádasd középkori településtörténetéhez.
=1971. 125—144., 24 kép.

Sándor Mária, G. (folyt.)
G. Sándor Mária: A baranyai művészet a reneszánsz stílusáramlatában. A reneszánsz kezdetei és kibontakozása Pécsett és környékén.
=1980. 111—142., 18 kép.

G. Sándor Mária: A pécsi Püspökvár feltárt középkori egyházi és világi épületei.
=1992. 105—114. 12 ábra.

Sarkadi Eszter
Sarkadi Eszter: A Janus Pannonius Múzeum vázlatos története a felszabadulástól napjainkig.
=1974. 373—388., 6 kép.

Sarkadi Eszter: 75 éves a Pécsi Múzeum. Vázlatos történet a kezdetektől 1945-ig.
=1979. 357—377., 20 kép.

Sarkadi Eszter: Gondolatok a "Nyolcak" művészcsoport tudománytörténeti értékeléséhez.
=1980. 337—349., 8 kép.

Sárkány József
Sárkány József: Szobotka Imre (1890—1961): Paul Claudel "L'Annonce faite a Marie" című művének illusztrációja. (1916 K[örül].)
=1987. 147—161., 20 kép.

Sárkány József: Tihanyi Lajos (1885—1938).
=1995. 165—184., 21 kép.

Sarosácz György
Sarosácz György: Baranyai délszláv népszokások. I. Karácsonyi és lakodalmi szokások a sokacoknál és bosnyákoknál.
=1967. 103—122., 12 kép.

Sarosácz György: Baranyai délszláv népszokások. II. Temetkezési szokások a sokacoknál és bosnyákoknál.
=1968. 153—168., 17 kép.

Sarosácz György: Baranyai délszláv népszokások. III. Karácsonyi, lakodalmi és temetkezési szokások a horvátoknál és szerbeknél.
=1969—1970. 283—296., 18 kép.

Sarosácz György: Új szerzemény a mohácsi múzeumban. (Baranyai Ilona délszláv néprajzi gyűjteménye.) [Bosnyák és sokac hímzés.]
=1971. 273—278., 7 kép, I—VI. t.

Sarosácz György (folyt.)
Sarosácz György: "Bogdánt anyja házasítja". (Ballada).
=1972—1973. 195—203.

Sarosácz György: A Kanizsai Dorottya Múzeum plakátgyűjteménye 1942—1948.
=1974. 169—194., XIX t.

Sarosácz György: Két horvát ballada.
=1979. 267—272.

Schick Jácint
Schick Jácint: A pécsi irgalmasok rendháza és kórháza multjából.
=1912/1—2. 14—20., VIII t. /É/.

Schléder Zsolt
Zsolt Schléder — Katalin T. Bíró: Petroarchaeological studies on polished stone artifacts from Baranya county, Hungary.
=1998. 75—101., 8 ábra, 7 t. f., 6 t.

Schőnerné Pusztai Ilona
Schőnerné Pusztai Ilona: A mecseknádasdi Szent István templom helyreállítása.
=1971. 145—149., 4 kép.

Schőnerné Pusztai Ilona: A hetvehelyi románkori templom helyreállítása.
=1979. 135—144., 11 ábra.

Sebestyén Béla
Sebestyén Béla ism.: Asztalos Miklós: Kossuth Lajos kora és az erdélyi kérdés.
=1928—1929/2—3. 87—88.

Sebestyén Béla: Az idősebb Siklósi Gyula életpályája 1201—1237.
=1928—1929/4. 134—136. /KK/.

Solti Béla
Solti Béla: A Janus Pannonius Múzeum madárgyűjteménye (Aves).
=1991. 59—66.

Solymos Ede
Solymos Ede: Adatok a pécsi és mohácsi halászcéhek történetéhez.
=1967. 183—191., 2 kép.

Solymos Ede — Solymosné Göldner Márta: Győri halkereskedők Baranyában a 18. században.
=1978. 271—284.

Solymosné Göldner Márta
Solymos Ede — Solymosné Göldner Márta: Győri halkereskedők Baranyában a 18. században.
=1978. 271—284.

Somogyi Árpád
Somogyi Árpád: Pécsi szláv ötvösök a XVII—XVIII. században és céhlevelük.
=1965. 263—273., 1 kép.

Sonkoly Károly
Sonkoly Károly: Római kori hamvasztásos urnasír Pécs belvárosában.
=1982. 117—123., 8 kép.

Sonkoly Károly: A pécsi székesegyház Bartalits Mihály készítette első apostolszobrai.
=1984. 257—301. 18 kép, IX t.

Sonkoly Károly: Két pécsi ház (A Szent István tér 9. sz. Orlovics és Sey házak).
=1992. 115—131., 13 ábra.

Sonkoly Károly: A Pécs, Jókai tér 11. sz., középkori eredetű lakóház műemléki kutatása.
=1993. 115—137., 26 ábra.

Sonkoly Károly: A forradalmi építészet hatásának ritka emléke a Zselicben (A somogyhárságyi Festetics-Raczynszka mauzóleum).
=1996—1997. 159—192., 14 kép.

Soproni Olivér
Soproni Olivér: Bachminszky kerámiája.
=1959. 249—274., XLII—XLVII. t.

Soproni Olivér: A mihrab motívum vándorlása és egy mihrabos erdélyi kályhacsempe.
=1991. 109—131., 23 kép.

Suba János
Suba János: A Jugoszláv Királyság északi határainak kitűzése (A Magyar-Jugoszláv Határmegállapító Bizottság működése, (1921—1924).
=1998. 223—242.

Sulyok József
Dénes Andrea — Molnár Attila — Sulyok József — Vidéki Róbert: A Himantoglossum caprinum (M.—Bieb.) Spreng. előfordulása és cönológiai viszonyai a Villányi-hegységben.
=1992. 19—25., 6 ábra, 2 t.

Szabó Gyula
Szabó Gyula: Pécs szükségpénzei 1919—1921-ben.
=1961. 105—128., 5 kép.

Szabó Gyula: A pécsvidéki bányászok élete és szerepe a magyar munkásmozgalomban, a kezdettől a felszabadulásig.
=1962. 223—248., 29 kép.

Szabó Gyula: Szabadgondolkodó társadalmi rétegek a török alatti Pécsett és Baranyában.
=1964. 241—262.

Szabó Gyula: A szocialista nőmozgalom útja Baranyában 1921-ig.
=1964. 297—312.

Szabó János Barna
J. B. Szabó: Eine neue Art, Platygaster vedresi sp. n. aus dem Mecsek-Gebirge, Ungarn (Hymenoptera, Proctotrupoidea, Platygasteridae).
=1974. 85—86., 3 ábra.

J. B. Szabó: Neue Daten und Fundortangaben der Proctotrupiden aus dem Mecsek Gebirge, Ungarn (Hymenoptera, Proctotrupoidea, Scelionidae, Platygasteridae).
=1974. 87—89., 2 ábra.

J. B. Szabó: Neue Arten und Fundortangaben der Diapriiden aus dem Mecsek Gebirge, Ungarn (Hymenoptera, Proctotrupoidea, Diapriidae).
=1975—1976. 57—59.

J. B. Szabó: Beiträge zur Kenntnis der Gattung Psilus Panzer, 1801 (Hymenoptera, Proctotrupoidea, Diapriidae).
=1975—1976. 61—71., III t.

J. B. Szabó: Neue Arten der Ceraphroniden aus dem Mecsek Gebirge, Ungarn. (Hymenoptera, Proctotrupoidea, Ceraphronidae).
=1978. 87—94., 1 ábra.

Szabó János Győző
Szabó János Győző: A keleti kereszténység egyik ismertetőjegye temetkezéseinkben.
=1983. 83—97.

Szabó Júlia
Szabó Júlia: Néhány ikonográfiai előzmény Csontváry cédrus festményeihez.
=1978. 363—388., 16 ábra.

Szabó Pál Zoltán
Szabó Pál Zoltán: Pécs talaja és kulturája.
=1930/1—4. 64—70., 1 térk. /É/.

Szabó Pál Zoltán: Az eszéki híd.
=1941. 65—75., 2 f., 3 ábra, 2 térk.

Szabó Pál Zoltán: A Mecsek keletkezése.
=1942. 3—9.

Szabóky Csaba
Szabóky Csaba: A Dél-Dunántúl molylepkéi I. Nattán Miklós molylepke-gyűjteménye (Lepidoptera).
=1982. 15—35., 1 térk.

Szakály Ferenc
Szakály Ferenc: Schreiber Farkas, pécsi bíró (1527—1542). (Pályakép néhány gazdaság- és társadalomtörténeti tanulsággal.)
=1975—1976. 75—102.

Szalai Ferenc
Michael Finnegan — Ferenc Szalai: Population Distance Between Late Roman Period to 11th Century Arpadian Age Population as Determined by Non-metric Trait Analysis.
=1992. 93—104., 3 ábra, 7 t.

Szalai Ferenc: A Pécs-Málom és a Zsibót-Domolospuszta lelőhelyeken feltárt koranépvándorláskori temetkezések antropológiai vizsgálata.
=1993. 103—114., 1 ábra, 5 táblázat, 3 t.

Szalai Ferenc: A Pécs-Hőerőmű lelőhelyen feltárt avar kori csontvázleletek antropológiai vizsgálata.
=1994. 97—106., 6 táblázat, 3 t.

Szalai Ferenc (folyt.)
Szalai Ferenc: A Pécs-Nagyárpád, Boros utca lelőhelyen feltárt avar kori temető csontvázainak antropológiai és paleopatológiai vizsgálata.
=1994. 107—132., 2 ábra, 11 táblázat, 6 t.

Szalay László
Szalay László: Baranya tölgyeseiben kimutatott sátoraknásmolyok (Lepidoptera: Lithocolletidae).
=1977. 57—60., 1 ábra.

Szarukán István
Sándor Horvatovich — István Szarukán: Cintributions ŕ la biologie et morphologie des espčces Hongroises du genre Anisodactylus Dejean (Coleoptera, Carabidae).
=1981. 13—17., 9 ábra.

Szegedy Rezső
Szegedy Rezső: Dischka Győző (1846—1901) emlékezete.
=1910/1. 1—10. /É/.

Szegedy Rezső: Az irodalomnak egy pécsi névtelen Maecenása. [Annaeus Lucanus Pharsaliájának fordítása. Toldy Ferenc levele Kelemen József pécsi nagypréposthoz.]
=1910/2. 53—58. /É/.

Székely György
Székely György: Zrínyi Miklós, a költő és államférfi.
=1964. 263—277.

Székely György: A pécsi és óbudai egyetem alapítása a középeurópai egyetemlétesítések összefüggéseiben.
=1967. 155—174.

Szentgáli Károly
Van-e hazánkban numizmatikai egyesület?
=1909/3. 117. /K/.; /2. 117—118. /F: [Szentgáli Károly] Numizmatikus/.

Szentgáli Károly: A pécsi városi múzeum pénzgyűjteményéről.
=1909/4. 132—142. /É/.

Szentkirályi István
Népszokások Aprószentek napján.
=1908/2. 92. /K/.; /2. 92—93. /F: Szentkirályi István/.

Szentkirályi István (folyt.)
Lőcs egyházi birtok volt?
=1908/3. 129. /K/.; /4. 170. /F: Szentkirályi István/.

A régibb magyar királyok közül kik látogatták meg Pécs városát?
=1908/3. 129. /K/.; /3. 129—130. /F: Szentkirályi István/.

[Szőnyi Ottó] Sz. O. ism.: Szentkirályi István: A pécsi Notre-Dame nőzárda és iskolái.
=1908/4. 159—160.

Szentkirályi István: Remeteélet a Jakabhegyen a XVIII. században.
=1910/3. 65—73. /É/.

Szentkirályi István: A pécsi szeminárium első éveiből.
=1910/4. 112—120. /É/.

Szentkirályi István: Magyar pálosok és a Jakabhegy.
=1911/1. 5—12. /É/.

Szentkirályi [István]: Missale Quinque-Ecclesiense.
=1911/2. 90—91. /KK/.

Szentkirályi [István]: Egy történelmi munka műhelyéből.
=1911/3. 121—124. /KK/.

Szentkirályi [István]: A szabadszentkirályiak nemessége.
=1911/4. 149—151. /KK/.

Szentkirályi István: A jakabhegyi remeteház alapszabályai.
=1912/3. 115—127. /É/.

Szentkirályi István: Jegyzetek a Jakabhegy és Szentkut történetéhez.
=1912/4. 143—147. /É/.

Szentkirályi István: A Jakabhegyi remeték felvételi szertartása.
=1913/2. 78—81. /É/.

Szentkirályi [István]: A bicsérdiek nemesi kiváltsága.
=1913/2. 85. /KK/.

Szentkirályi [István]: Főpapi jelvények használati joga és a pécsi káptalan.
=1913/3. 117—119. /É/.

Szentkirályi István (folyt.)
Szentkirályi [István]: Remeték a pécsi egyházmegye területén.
=1913/4. 165—166. /KK/.

Szentkirályi [István]: A máriagyűdi zárda történetéből.
=1913/4. 166—167. /KK/.

Szentkirályi [István]: A pécsi szeminárium multjából. (1760—1770.)
=1914/1. 36—39. /KK/.

Szentkirályi [István]: Pécs iskolái az 1774. évben.
=1914/2. 81—83. /KK/.

[Szentkirályi István]: Régi szemináriumi konkurzusok.
=1914/3. 112—115. /KK/.

Szentkirályi [István]: A pécsi székesegyház aggregációjához.
=1914/3. 115—116. /KK/.

Szentkirályi [István]: A püspöknádasdi plebánia templom felszentelése.
=1914/3. 116—117. /KK/.

[Szentkirályi István]: Régi hadi hirek. [Klimo György levelei az 1769—74-es török-orosz háborúról és az orosz veszedelemről.]
=1914/3. 117. /KK/.

[Szentkirályi István]: Szigetvár multjából.
=1914/3. 117. /KK/.

[Szentkirályi István]: Régi szerzetesek.
=1914/3. 117—118. /KK/.

Szentkirályi István: A csatári pálosmonostor.
=1916/1—2. 11—14. /É/.

Szentkirályi István: A pécsi jezsuita rendház feloszlatása az 1773. évben.
=1916/1—2. 14—16. /É/.

Szentkirályi István: Utazás Pozsonytól Pécsig 1771. évben.
=1916/1—2. 20—21. /KK/.

Szentkirályi István: Klimó püspök Szent István jobbkezéről [1771].
=1916/1—2. 21—23. /KK/.

Szentkirályi István (folyt.)
Szentkirályi István: A káptalani úriszék multjából.
=1916/1—2. 23—24. /KK/.

Szentkirályi István: Régi theologiai tanárok [XVIII. század vége].
=1916/1—2. 24. /KK/.

Szentkirályi István: Mátai Visa János kanonok sérelmei és azok orvoslása. (1700.)
=1916/1—2. 24—26. /KK/.

Szentkirályi István: Zavargások a siklósi szerbek kegyképe körül.
=1916/3—4. 95—97. /É/.

Szentkirályi István: A jakabhegyi remeteház lakói 1767. évben.
=1916/3—4. 101—102. /É/.

Szentkirályi István: Római kispapok hazaérkezése Pécsre 1763-ban.
=1916/3—4. 102—103. /É/.

Szentkirályi [István]: Garabonciás-per Pécsett [1752].
=1917/1—4. 1—7. /É/.

Szentkirályi István: Az első leánynevelő intézet Pécsett. (1743—1782.)
=1917/1—4. 8—13. /É/.

Szentkirályi [István]: Háborus ájtatosság hajdan [1778].
=1917/1—4. 17. /KK/.

[Szentkirályi István]: Klimó püspök irodalompártolása [1760].
=1917/1—4. 19. /KK/.

Szentkirályi István: A pécsi püspökség érseki jelvények használatának első ünnepélye [1755].
=1917/1—4. 19—21. /KK/.

Szentkirályi [István]: Testőrségre pályázó Pécsről 1763-ban. [Horváth Krisztina levele Klimo Györgyhöz Pavics Ferdinánd ügyében.]
=1917/1—4. 21. /KK/.

[Szentkirályi István]: Berényi Zsigmond gróf pécsi püspök rokonsága.
=1928—1929/1. 23—25. /KK/.

Szentkirályi [István]: A pécsi nagy harang felirata.
=1928—1929/1. 25—26. /KK/.

Szentkirályi István (folyt.)
Szentkirályi István: A Xavér-kápolna toronyórája.
=1928—1929/2—3. 77. /KK/.

Szentkirályi István: Eset a régi céhvilágból [1751].
=1928—1929/4. 130. /KK/.

Szentkirályi István: Buck építész pecsétje.
=1928—1929/4. 130—131. /KK/.

Szentkirályi István: A pécsi kórház alapítása [1731].
=1928—1929/4. 131. /KK/.

Szentkirályi István: Adatok az ürögi monostorhoz [1342, 1393].
=1928—1929/4. 131—132. /KK/.

Szentkirályi [István]: Mose a szigetvári erődben.
=1930/1—4. 90. /KK/.

Szentkirályi [István]: A székesegyház első zenekara [1712].
=1930/1—4. 90—91. /KK/.

Szentkirályi István: Baranya első főispánja a hódoltság után [gróf trakostyáni Draskovics Iván 1689-től].
=1942. 30—37.

Szieberth Róbert
Szieberth Róbert: Pécs szab. kir. város népoktatásának történetéből.
=1911/3. 110—121. /É/.

Szieberth Róbert: Az iparrajzoktatás Pécsett a XIX. század első felében.
=1912/4. 133—143., V t. /É/.

Szieberth Róbert: Szauter Antal (1829—1912) emlékezete.
=1913/1. 1—13. /É/.

Sziebert Róbert: Reberics Imre emlékezete. 1844—1926.
=1928—1929/2—3. 64—68.

Szilvágyi László
Gábor Uherkovich — László Szilvágyi — Éva Vízkeleti: Die Algenvegetation von zwei kleinen Stillgewässern Westungarns: Vadása See und das Moor von Szőce.
=1993. 5—17., 1 táblázat, 4 t.

Szita László
Szita László: Adatok a pécsi szociáldemokrata párt tevékenységéhez (a szerb megszállás után, az 1922. évi parlamenti választások idején).
=1971. 185—195.

Szita László: Adalékok az 1686-ban felszabadult Pécs történetéhez.
=1978. 245—246. /RK/.

Szobotka Imre 
Sárkány József: Szobotka Imre (1890—1961): Paul Claudel "L'Annonce faite a Marie" című művének illusztrációja. (1916 K[örül].)
=1987. 147—161., 20 kép.

Szőcs József
Szőcs József: Baranya megyei aknázómoly adatok.
=1974. 57—62.

Sződy Szilárd
Sződy Szilárd: Adalékok a "magyar pozitivizmus" és a "szellemtörténetírás" kapcsolatához a két világháború között.
=1972—1973. 177—184.

Szőnyi Ottó
Szőnyi Ottó: Pécs IX. századbeli archeologiája.
=1908/1. 10—19. /É/.

Szőnyi Ottó: Régiségleletek.
=1908/2. 67—69. /RK/.

Szőnyi Ottó ism.: Koller József irodalmi munkássága.
=1908/2. 71—72.

Szőnyi Ottó: Pécsi leletek [csontleletek, római útjelző kő].
=1908/3. 122—123. /RK/.

Szőnyi Ottó: Baranyabáni régiségek [a római korból].
=1908/3. 123—124. /RK/.

[Szőnyi Ottó] Sz. O. ism.: Szentkirályi István: A pécsi Notre-Dame nőzárda és iskolái.
=1908/4. 159—160.

Szőnyi Ottó: Mátyás Flórián (1817—1904) emlékezete.
=1909/1. 1—18. /É/.

Szőnyi Ottó (folyt.)
Szőnyi Ottó: A kiskőszegi római katonai elbocsátó-lap.
=1909/2. 84—87. /KK/.

Szőnyi Ottó: A gyulafehérvári székesegyház restaurálása.
=1909/4. 143—149. /KK/.

[Szőnyi Ottó] Sz. O.: A városi múzeum köréből.
=1910/1. 21. /KK/.

Szőnyi Ottó: A városi múzeum köréből.
=1910/2. 60—62. /KK/.

Szőnyi Ottó: Adalékok Pécs régi helyrajzához.
=1910/4. 120—122. /KK/.

Szőnyi Ottó: Pécs régi pecsétje.
=1910/4. 122. /KK/.

Szőnyi Ottó: A pécsi városi múzeum ásatásai.
=1910/4. 122—124. /KK/.

Szőnyi Ottó: A városi múzeum köréből.
=1910/4. 124—125. /KK/.

Szőnyi [Ottó]: A szigetvári templom kibővítése.
=1911/1. 21—22. /KK/.

Szőnyi Ottó: A pécs-budai külvárosi temető.
=1911/2. 50—90., VIII t. /É/.

Szőnyi Ottó: A pécsi Missale.
=1911/2. 91—95. /KK/.

[Szőnyi Ottó] Sz. O.: a Múzeumok és Könyvtárak Országos Szövetsége [nagyváradi közgyűlése].
=1911/3. 124—125. /KK/.

[Szőnyi Ottó] Sz. O.: A városi múzeum köréből.
=1911/3. 125—126. /KK/.

[Szőnyi Ottó]: Római leletek Pécsett.
=1911/4. 151—153. /KK/.

Szőnyi Ottó (folyt.)
Szőnyi Ottó: A kulturpalota ügye.
=1911/4. 153—154. /KK/.

Szőnyi Ottó: Adalékok a pécsi székesegyház történetéhez [1805].
=1912/1—2. 71—81. /É/.

Szőnyi Ottó: A városi múzeum köréből.
=1912/1—2. 81—82. /KK/.

Szőnyi Ottó: A városi múzeum köréből.
=1912/3. 128—129. /KK/.

Szőnyi Ottó: Boross János festő levelei Scitovszky pécsi püspökhöz a pécsi székesegyház oltárképei ügyében.
=1912/4. 147—161. /É/.

Szőnyi Ottó: A pécsi városi múzeum köréből.
=1912/4. 161—163. /KK/.

Szőnyi Ottó: A városi múzeum köréből.
=1913/2. 81—83. /KK/.

Szőnyi Ottó: A pécsi őskeresztény cubiculum vízmentesítése és a régi puskaporos-torony restaurálása.
=1913/2. 84—85. /KK/.

Szőnyi Ottó: A pécsi Dominikánus ház üvegképei.
=1913/2. 86. /KK/.

Szőnyi Ottó: A pécsi Hamerli ház kőerkélye.
=1913/2. 87. /KK/.

Szőnyi Ottó: A kővágószőllősi feszület.
=1913/2. 87. /KK/.

Szőnyi Ottó: A mohácsi szentferencrendi templom főoltárképe.
=1913/2. 88—89. /KK/.

Szőnyi Ottó: A pécsi belső várfalról.
=1913/2. 89. /KK/.

Szőnyi Ottó: A pécsi őskeresztény cubiculum vízmentesítési munkálatai.
=1913/3. 120—124. /KK/.

Szőnyi Ottó (folyt.)
Szőnyi Ottó: A régi puskaporos torony restaurálása.
=1913/3. 124—125. /KK/.

[Szőnyi Ottó] Sz. O.: Apró hírek. [Dominikánus ház, Hamerli ház, csontleletek.]
=1913/3. 125. /KK/.

Szőnyi Ottó: A Mindenszentekről nevezett pécsi templom és temető.
=1913/4. 127—151., III t. /É/.

Szőnyi Ottó: A városi múzeum köréből.
=1913/4. 163—165. /KK/.

Szőnyi Ottó: Kisasszonyfai római sírlelet.
=1914/1. 33—35. /KK/.

Szőnyi Ottó: A hörnyéki római sír.
=1914/1. 35—36. /KK/.

Szőnyi Ottó: A pécsi Mindenszentek templomának sirboltjai.
=1914/2. 83—88. /KK/.

Szőnyi [Ottó]: A pécsi lyceumi pálos sirbolt.
=1914/2. 88—90. /KK/.

Szőnyi [Ottó]: Ujabb sirlelet a pécsi őskeresztény sirkamra tájékán.
=1914/2. 90—91. /KK/.

Szőnyi [Ottó]: Római sir a pécsi Apáca-utcában.
=1914/2. 91—92. /KK/.

Szőnyi Ottó: A pécsi városi múzeum gyarapodása.
=1914/2. 92—93. /KK/.

Szőnyi Ottó: A pécsi belső vár egyik maradványa.
=1914/4. 136—137. /KK/.

Szőnyi Ottó: A pécsi székesegyház leirása az 1882. évi átépités előtti állapotában.
=1916/3—4. 43—94., XIV t. /É/.

Szőnyi Ottó: A hágai békepalotába szánt vázák.
=1916/3—4. 98—100. /É/.

Szőnyi Ottó (folyt.)
Szőnyi [Ottó]: Weber Xav. Ferenc festőművész két levele [1875].
=1916/3—4. 103—104. /KK/.

Szőnyi [Ottó]: Három pécsi szinlap 1840-ből és 1835-ből.
=1916/3—4. 104—105. /KK/.

Szőnyi [Ottó]: A pécsi városi múzeum köréből.
=1916/3—4. 105—106. /KK/.

Szőnyi Ottó: A pécsi csizmadia-céh 1774. évi felszabaditó levele.
=1917/1—4. 17—19. /KK/.

Szőnyi Ottó: Török kutmedencék Baranyában.
=1928—1929/1. 30—33. /É/.

Szőnyi Ottó: A pécsi székesegyház főoltárának 1746—47-ben Augsburgban készült gyertyatartóiról.
=1928—1929/2—3. 79—83. /É/.

Tarján Gábor
Tarján Gábor: Baranyai ácsolt ládák a Janus Pannonius Múzeumban. (Gyűjteményismertetés.)
=1979. 251—265., 39 kép.

Tarján Gábor: A Dél-Zselic népi építkezése.
=1982. 217—268., 4 rajz, III térk., 60 f.

Tegzes Ferenc
Tegzes Ferenc: A pécsi munkásképző egylet dalkarának zászlaja.
=1979. 223—227., 2—3. ábra. /RK/.

Tegzes Ferenc: Siklós pecséthasználata 1715-től 1950-ig.
=1998. 157—166., 33 ábra.

Tichy Ferenc
Tichy Ferenc: A "Pécs-Baranyamegyei Múzeum Egyesület" megalakulása és eddigi működése.
=1908/1. 2—10. /É/.

Tordai Ányos
Tordai [Ányos]: A múzeum könyvtára.
=1908/2. 69—70. /RK/.

Tordai Ányos (folyt.)
Tordai Ányos: Mátyás Flórián könyvtára.
=1909/1. 18—31. /É/.

[Tordai Ányos] T. A.: A múzeum könyvtáráról.
=1909/2. 87—88. /KK/.

Tóth Antal
Tóth Antal: A művészeti élet szervezeti keretei.
=1975—1976. 249—257.

Tóth Antal: Nagy István képek a Janus Pannonius Múzeum gyűjteményében.
=1977. 355—380., XI t.

Tóth Endre
Tóth Endre: A Quinque Basilicae — Quinque Ecclesiae helynevek lokalizálásához és értelmezéséhez.
=1991. 101—107.

Tóth István
Tóth István: Magna Mater és Attis kultuszának emlékei Pannoniában. (Emlékkatalógus.)
=1984. 127—161., 8 kép.

Tóth Judit
Tóth Judit: Mozsgó és vonzáskörzetének temetkezési szokásai a XX. században.
=1991. 205—228., 3 kotta.

Tóth Sándor
Vass Anna — Tóth Sándor: Mikroszkópikus gombák a Mecsek hegységből. I—IV.
=1957. 155—162.; 1959. 45—54., VII—VIII. t.; 1963. 81—89., I—III. t.; 1964. 57—61.

Tóth Sándor: Adatok a Mecsek zengőlégy faunájához (Diptera: Syrphidae).
=1977. 107—116., 11 ábra.

Tóth Tibor (I.)
Tóth Tibor: Baranya megye paleoantropológiai problémái.
=1961. 85—90.

Tóth Tibor: A bogádi későrómaikori temető. (Paleoantropológiai vázlat).
=1962. 137—152., 1 f., IV t.

Tóth Tibor (II.)
Tóth Tibor: A juhtartás szabályozása a mernyei uradalomban.
=1968. 245—257., 2 kép.

Török Gyula
Török Gyula: Előszó.
=1939—1940. 3.

Török Gyula: Az őskőkor emberének nyomai Baranyában.
=1939—1940. 4—5.

Török Gyula: Római leletek a pécsi Mátyás-király fogadó helyén.
=1939—1940. 20—26., 1 kép, III—IV. t.

Török Gyula: A városi múzeum régiséggyűjteményének újabb jelentős szerzeményei.
=1941. 3—6.

Török Gyula: Szökröny — sarcophag.
=1941. 76—83., 1 f. a címlapon.

Török Gyula: Elszámolás az 1939—40. évi Értesítőről.
=41. 131.

Török Gyula: Újabb leletek a zóki Várhegytetőről.
=1942. 10—19., 1 kép, I—IV. t.

Török Gyula: Bronzkori és római kultúrrétegek a Majláth utcában.
=1942. 20—21., 1 kép.

Török Gyula: Avar kori lovasok Solymáron.
=1995. 53—68., 3 ábra, VII t.

Török Lajos
Török Lajos: A Wéber-ünnepély bezáró beszéde.
=1930/1—4. 82—83. /É/.

Török Lajos: A Pécsi Képzőművészek és Műbarátok Társasága.
=1941. 103—105.

Tuzson János
Tuzson [János]: Magyarország fosszilis flórájához.
=1941. 131. u. 3 t.

Tüskés Tibor
Tüskés Tibor: Források a XX. századi művészettörténetből. Adatok Fülep Lajos zengővárkonyi éveihez.
=1975—1976. 267—279.

Uherkovich Ákos
Uherkovich Ákos: Adatok Baranya megye nagylepkefaunájának ismeretéhez. I—III. Sellye környékének nappali lepkéi.
=1968. 15—18.; 1969—1970. 39—50., 10 ábra.; 1971. 29—39.

Uherkovich Ákos: Adatok Baranya lepkefaunájának ismeretéhez. IV. A Villányi hegység nappali lepkéi.
=1972—1973. 33—43.

Uherkovich Ákos: Adatok Baranya nagylepkefaunájának ismeretéhez. V. A gilvánfai Szilas-erdő nagylepkéi.
=1974. 63—83., 27 ábra.

Uherkovich Ákos: A Mecsek és környéke természeti képének tanulmányozási terve.
=1974. 389—393., 1 térk.

Uherkovich Ákos: Adatok Baranya nagylepkefaunájának ismeretéhez VII. Kisvaszar környékének nagylepkéi (Macrolepidoptera).
=1975—1976. 25—47., 26 ábra, 1 t.

Uherkovich Ákos: Adatok Baranya nagylepkefaunájának ismeretéhez VIII. Mecseki karsztbokorerdők negylepkéi (Lepidoptera).
=1977. 61—72., 15 ábra.

Uherkovich Ákos: Komlósd környékének nagylepkefaunája (Macrolepidoptera).
=1977. 73—87., 7 ábra.

Uherkovich Ákos: Adatok Baranya nagylepkefaunájának ismeretéhez IX. Újabb faunisztikai adatok a Dráva-síkról és a Villányi-hegységből (Lepidoptera).
=1978. 41—49., 5 ábra.

Uherkovich Ákos: Vándorlepke-megfigyelések a Dél-Dunántúlon, 1966—1977 (Lepidoptera).
=1978. 51—70., 17 ábra.

Uherkovich Ákos: Adatok Baranya nagylepkefaunájának ismeretéhez X. Egy mecseki cseres-tölgyes erdő nagylepkéiről (Lepidoptera).
=1979. 63—75., 11 ábra.

Uherkovich Ákos (folyt.)
Uherkovich Ákos: A Dél- és Nyugat-Dunántúl tűlevelűeken élő nagylepkéi (Lepidoptera).
=1979. 77—91., 11 ábra.

Uherkovich Ákos: A Zselic nagylepkefaunája I. Vásárosbéc környéke (Lepidoptera).
=1980. 85—98., 7 ábra.

Uherkovich Ákos: "A Mecsek és környéke természeti képe" kutatási program, 1975—1980.
=1980. 353—363., 5 ábra.

Uherkovich Ákos: A Zselic nagylepkefaunája II. Délkelet-Zselic (Lepidoptera).
=1981. 33—50., 13 ábra.

Uherkovich Ákos: Adatok a Zalai-dombság nagylepkefaunájához (Lepidoptera).
=1980. 51—62.

Uherkovich Ákos: A Zselic nagylepkefaunája III. Kelet-Zselic: Palé környéke (Lepidoptera).
=1982. 37—50., 8 ábra.

Uherkovich Ákos: A mecseki Nagy-Mély-völgy nagylepkefaunája és a Délnyugat-Dunántúl bükkön élő faunaelemei (Lepidotera).
=1983. 23—37., 10 ábra.

Ákos Uherkovich: Lepidoptera on birch and alder in South and West Transdanubia, Hungary.
=1983. 39—49., 27 ábra.

Sára U. Nógrádi — Újhelyi Sándor — Uherkovich Ákos: Fundamental faunistic data on Caddisflies (Trichoptera) of South Transdanubia, Hungary.
=1984. 37—48., 3 ábra.

Sára U. Nógrádi: Caddisflies of the Eastern Mecsek Mountains, Hungary (Trichoptera), I—II. [A második rész társszerzője: Uherkovich Ákos.]
=1985—1986. 11—22., 7 ábra, 5 t.; 1990. 19—25., 3 ábra, 2 t.

Uherkovich Ákos: További lepkészeti adatok a Nyugati-Mecsekből (Lepidoptera).
=1985—1986. 23—32., 3 ábra, 2 t.

Uherkovich Ákos (folyt.)
Sára Nógrádi — Ákos Uherkovich: The caddisfly fauna of the Gyöngyös streamsystem, South Hungary (Trichoptera).
=1987. 15—24., 4 ábra.

Sára U. Nógrádi — Ákos Uherkovich: On the caddisfly fauna of the Kőszeg Mountains, Hungary (Trichoptera).
=1988. 35—42., 1 ábra, 3 t.

Sára U. Nógrádi — Ákos Uherkovich: The Trichoptera fauna of the Zselic Downs, Hungary.
=1989. 15—38., 11 ábra, 11 t.

Uherkovich Ákos: Kisdobsza nagylepkefaunája (Lepidoptera).
=1989. 73—80., 1 ábra, 2 t.

Ákos Uherkovich — Sára U. Nógrádi: Trichoptera fauna of a typical cultivated region of the Carpathian Basin by light trap examination.
=1990. 27—32., 5 ábra, 1 t.

Ákos Uherkovich — Sára Nógrádi: The Trichoptera fauna of Magyarszombatfa, West Hungary.
=1991. 13—30., 7 ábra, 3 t.

Sára U. Nógrádi — Ákos Uherkovich: Preliminary report on the Trichoptera fauna of the Chechen-Ingoosh ASSR, Soviet Union.
=1991. 31—36., 2 kép.

Sára Nógrádi — Ákos Uherkovich: Further examination of Trichoptera of the Chechen-Ingoosh Republic, Russia.
=1992. 19—32., 10 ábra.

Uherkovich Ákos: Kvantitatív vizsgálatok a Gemenci Tájvédelmi Körzet nagylepke (Lepidoptera) faunáján.
=1992. 33—43., 3 ábra, 1 t.

Sára Nógrádi — Ákos Uherkovich: The Trichoptera fauna of the lake Balaton and its catchment area (Hungary).
=1993. 27—45., 8 ábra, 6 t.

Ábrahám Levente — Uherkovich Ákos: A Zselic nagylepkéi (Lepidoptera) I. [A folytatás az Évkönyvben nem jelent meg.]
=1993. 47—59., 1 ábra.

Uherkovich Ákos (folyt.)
Nógrádi S. — Uherkovich Á.: A magyarországi tegzesek (Trichoptera) elterjedése és gyakorisága az utóbbi évtizedben, számítógépes feldolgozás adatai alapján.
=1994. 49—67., 7 ábra, 8 t.

Sára Nógrádi — Ákos Uherkovich: Trichoptera communities of the river Fekete-Körös in Hungary.
=1995. 45—52., 3 ábra, 2 t.

Ákos Uherkovich —Sára Nógrádi: The caddisfly (Trichoptera) Northeast Hungary.
=1996—1997. 49—62., 5 ábra, 3 t.

Sára Nógrádi — Ákos Uherkovich: Studies on the caddisflies (Trichoptera) of the Gemenc Landscape Protection Area (Duna-Dráva National Park), South Hungary.
=1998. 65—73., 4 ábra, 4 t.

Uherkovich Ákos: 25 éves a Janus Pannonius Múzeum természettudományos "tájkutató programja".
=1998. 341—354.

Uherkovich Gábor
Gábor Uherkovich: Zur Limnologie der Stauseen des Mecsek-Gebirges (Ungarn).
=1974. 7—31., 2 kép, VI t.

Uherkovich Gábor: A Jakab-hegy (Nyugati-Mecsek) ősi víztározójának algáiról.
=1975—1976. 7—16., 2 ábra, IV t.

Uherkovich Gábor: Adatok a Baláta-tó (Somogy megye) algáinak ismeretéhez.
=1977. 7—12., II t.

Uherkovich Gábor: A Dráva magyarországi szakaszának algavegetációjáról.
=1978. 7—23., 1 ábra, V t.

Uherkovich Gábor: A Dráva potamofitoplanktonja mennyiségi viszonyairól.
=1980. 7—19., VI t.

Kádár Géza — Uherkovich Gábor: A pécsi Tettye-forrás limnológiai-vízminőségi jellemzői.
=1984. 7—16., 5 ábra, 1 kép, III t.

Uherkovich Gábor: Szepesi adat Csontváry életéhez.
=1989. 285—287., 2 kép.

Uherkovich Gábor (folyt.)
Gábor Uherkovich — László Szilvágyi — Éva Vízkeleti: Die Algenvegetation von zwei kleinen Stillgewässern Westungarns: Vadása See und das Moor von Szőce.
=1993. 5—17., 1 táblázat, 4 t.

Újhelyi Sándor
Sára U. Nógrádi — Újhelyi Sándor — Uherkovich Ákos: Fundamental faunistic data on Caddisflies (Trichoptera) of South Transdanubia, Hungary.
=1984. 37—48., 3 ábra.

Ujvári Jenő
Ujvári Jenő: A Baranya megyei múzeumok öt éve (1981—1985).
=1985—1986. 383—387.

Vajda József
Vajda József: Biboros István internacionalista (1895—1973).
=1981. 160—162., 6 kép.

Vajkai Aurél
Vajkai Aurél: Római emlékek Dunántúl néprajzában.
=1939—1940. 40—51., 10 kép.

Várady Antal
Várady Antal: A pécsi szinészet történetéből.
=1909/3. 110—116. /É/.

Várady Ferenc
Várady Ferencz: Baranya az utolsó nemesi fölkelésben [1809]. [Győri Mihály indulójával.]
=1916/1—2. 1—11. /É/.

Varga András
Varga András: Gebhardt Antal recens malakológiai anyagának revíziója.
=1988. 53—66.

Varga Zoltán
Rácz István — Varga Zoltán: Adatok a Mecsek és a Villányi-hegység Orthoptera faunájának ismeretéhez.
=1984. 29—35., 3 ábra, 3 t.

Vargha Béla
Iharos Gyula — Vargha Béla: Tardigradák a Zselic területéről.
=1994. 33—38., 1 térk., 7 t.

Vargha Béla (folyt.)
Vargha Béla: Fél évszázad környezeti változásának hatása a Tihanyi-félsziget medveállatka (Tardigrada) faunájára.
=1996—1997. 27—36., 1 ábra, 8 t.

Vargha Dezső
Vargha Dezső: A Balokány tó rendezése és uszoda építése 1933-ban.
=1983. 217—219., 1 ábra.

Vargha Dezső: Városkép- és műemlékvédelem Pécsett a II. világháború idején.
=1984. 201—202. /RK/.

Várkonyi György
Várkonyi György: Dobrovics Péter a magyar képzőművészetben.
=1991. 269—278., 12 ábra.

Várkonyi György: Szalay Imre üveggyűjteménye a Janus Pannonius Múzeumban.
=1993. 219—242., 61 ábra.

Várkonyi György: Ujabb adatok Martinszky János [1909—1949] pályájához.
=1994. 219—237., 13 kép.

Várkonyi György: "Hagyomány" és "lelemény". Archetipikus elemek Derkovits Gyula késői korszakának kompozíciós megoldásaiban.
=1995. 185—210., 54 kép.

Vass Anna
Vass Anna — Tóth Sándor: Mikroszkópikus gombák a Mecsek hegységből. I—IV.
=1957. 155—162.; 1959. 45—54., VII—VIII. t.; 1963. 81—89., I—III. t.; 1964. 57—61.

Vass Anna: Újabb adatok a Mecsek hegység mikroszkópikus gombaflórájához. I—XII. [A IX—XII. rész angolul!]
=1958. 49—52., III. t.; 1961. 51—57. I—III. t.; 1962. 67—72., I—II. t.; 1969—1970. 7—12., 1 kép.; 1972—1973. 7—14., 1 kép.; 1974. 31—35.; 1975—1976. 17—23., 1 kép.; 1980. 21—30., III t.; 1981. 7—12.; 1982. 7—14., 1 kép.; 1983. 7—13., 1 kép.; 1984. 17—22., 1 kép.

Vass Anna: Mikroszkópikus gombák Dél-Baranyából I—. [A folytatás az Évkönyvben nem jelent meg.]
=1960. 69—73.

Vass Anna: Adatok a dísznövények mikroszkópikus gombáinak ismeretéhez. I—II.
=1965. 49—51.; 1979. 7—9.

Vass Anna (folyt.)
Vass Anna: Adatok a coprophil gombák ismeretéhez.
=1968. 19—22., 7 kép.

Vass Anna: Adatok a Zselicség mikrogomba flórájának ismeretéhez.
=1971. 7—12., 4 rajz.

Vass Anna: Cönológiai és ökológiai adatok a Mecsek hegység makroszkópikus gombáinak ismeretéhez.
=1977. 14—22.

Vass Anna: Adatok a Villányi-hegység mikroszkópikus gombáinak ismeretéhez I. [A folytatás az Évkönyvben nem jelent meg.]
=1978. 25—30., 1 kép.

Vass Anna: A Janus Pannonius Múzeum természettudományi gyűjteményének története.
=1987. 227—240., 14 kép.

Anna Vass: The microscopic fungi of the Old Juniper Woodland of Barcs, South Hungary.
=1988. 7—17., III t.

Anna Vass: Some new and interesting fungi from the South Transdanubia.
=1991. 5—7., 1 kép.

Vasváry Ferenc
Vasváry Ferenc: Emlékezés Dr. Késmárky Istvánról (1865—1926).
=1928—1929/1. 18—23., 1 kép. /É/.

Vidéki Róbert
Dénes Andrea — Molnár Attila — Sulyok József — Vidéki Róbert: A Himantoglossum caprinum (M.—Bieb.) Spreng. előfordulása és cönológiai viszonyai a Villányi-hegységben.
=1992. 19—25., 6 ábra, 2 t.

Virt István
Virt István: Halottas szokások és hiedelmek a Baranya megyében élő moldvai csángóknál.
=1989. 227—238., 8 ábra.

Visy László
Visy László: A Pécsi Nemzeti Casino megalakulása s ennek kihatása Pécs szab. kir. város kulturális és gazdasági fejlődésére.
=1928—1929/1. 3—18., 3 kép. /É/.

Visy László: Pellérd földesurai.
=1930/1—4. 60—64. /É/.

Vízkeleti Éva
Gábor Uherkovich — László Szilvágyi — Éva Vízkeleti: Die Algenvegetation von zwei kleinen Stillgewässern Westungarns: Vadása See und das Moor von Szőce.
=1993. 5—17., 1 táblázat, 4 t.

Voigt Vilmos
Voigt Vilmos: A történeti magyar mesekutatás kérdései.
=1980. 253—257.

Vörös István
István Vörös: Description of the Animal Bones from the Early Bronze Age Settlement at Szava.
=1978. 137—144., II t.

István Vörös: The animal remains from the Roman imperial period of Kővágószőlős.
=1985—1986. 243—247.

Vörös Márton
Vörös Márton: Pécsi tűzoltóság a XVIII. században.
=1939—1940. 70—85., VI. t.

Vörös Márton: A Scitovszky-téri romok kérdése.
=1941. 40—52.

Vörös Mihály
Szabadszentkirály községben a bírót hadnagynak hívták?
=1909/1. 56. /K/.; /1. 56. /F: Vörös Mihály/.

Zalai-Gaál István
István Zalai-Gaál: Die chronologischen Grundfragen des neolithischen Gräberfeldes von Zengővárkony.
=1980. 101—110., 2 t., 1 tasakolt térk.

Zalai-Gaál István: A lengyeli kultúra kronológiai problémái a Dél-Dunántúlon.
=1992. 79—91.

Zentai János
Zentai János: Cuni szőlőmetszőkések.
=1962. 363—368., 7 kép.

Zentai János: Ormánsági fejfák.
=1963. 277—295., 24 kép, IV t.

Zentai János: Hevesi dinnyések Ormánságban.
=1964. 193—204., 28 kép.

Zentai János: Egy letűnt életforma utolsó képviselője az Ormánságban. — A kólészó —.
=1965. 181—203., 31 kép.

Zentai János: Adatok Ormánság néprajzi határának megállapításához.
=1966. 77—128., II t.

Zentai János: Alsómocsoládi hiedelemmondák.
=1967. 81—88.

Zentai János: Fejfaarchívum Pécsett.
=1967. 241—248., 2 kép, 1 t.

Zentai János: Két adat Ormánság népének régi életéhez.
=1968. 185—200., 13 kép.

Zentai János: Baranya magyar főkötői.
=1969—1970. 233—258., 58 kép.

Zentai János: Ormánság nyugati határa és belső tagolódása.
=1971. 199—206., 5 térk.

Zentai János: A születés, a házasság és a halál népszokásai Rádfalván.
=1985—1986. 325—343.

Zentai Tünde
Zentai Tünde: Ormánsági rokkaszögek.
=1965. 205—210., 8 kép.

Zentai Tünde: A kísértet és a visszajáró halott epikus megjelenítése az Ormánságban.
=1969—1970. 297—308.

Zentai Tünde (folyt.)
Zentai Tünde: A természetfeletti lények átváltozásának kérdése az ormánsági néphit összefüggésében.
=1971. 207—216.

Zentai Tünde: Az ormánsági "szépasszony" helye a magyar néphitben.
=1972—1973. 223—237.

Zentai Tünde: A monda és a néphit összefüggésének törvényszerűségei.
=1974. 229—241.

Zentai Tünde: A hiedelemmonda tartalmi és formai szerveződése.
=1975—1976. 145—154.

Zentai Tünde: A zengővárkonyi ház.
=1984. 211—238., 32 kép, 1 családfa.

Zentai Tünde: A dél-dunántúli parasztházak tetőszerkezete.
=1989. 209—225.

Zentai Tünde: A lakóház alaprajzi fejlődése a Dél-Dunántúlon.
=1990. 163—188., 20 ábra.

Zoffmann Zsuzsanna, K.
Zs. Zoffmann: Dates to the Burial Rites of the Lengyel Culture.
=1965. 55—59., 1 rajz, II t.

Bándi Gábor — K. Zoffmann Zsuzsanna: Középső bronzkori hamvasztásos temetők Baranyában.
=1966. 43—56., I—XV. t.

Zs. K. Zoffmann: An Anthropological Study of the Neolithic Cemetery at Villánykövesd (Lengyel Culture), Hungary.
=1968. 25—38., 3 kép, I—IV. t.

Zsuzsanna K. Zoffmann: Anthropological Analysis of the Cemetery at Zengővárkony and the Neolithical Lengyel Culture in SW-Hungary.
=1969—1970. 53—73., 2 kép, 14 t., I—XIV. t.

K. Zoffmann, Zsuzsanna: Anthropologische Untersuchungen der mittelbronzezeitlichen Bevölkerung der Gäberfelder von Mosonszentmiklós—Jánosházapuszta und Siófok—Széplak (Ungarn).
=1971. 43—58., 6 kép, 10 t.

Zoffmann Zsuzsanna, K. (folyt.)
Zsuzsanna K. Zoffmann: Die unveröffentlichen Pläne des neolitischen Gräberfeldes von Zengővárkony.
=1972—1973. 47—50.

Zsuzsanna K. Zoffmann: Die Anfarbeitung des kupferzeitlichen und frühbronzezeitlichen anthropologischen Materials aus Vučedol (Jugoslawien).
=1972—1973. 51—60., 1 téprk., 5 t.

Zsuzsanna K. Zoffmann: Anthropological Finds in Lánycsók. Hungary, from the Early Neolithic Starčevo Culture.
=1977. 157—162., 1 kép, I t.

K. Zoffmann Zsuzsanna: A közép-európai (KVK és DVK) valamint az alföldi (AVK) vonaldíszes kerámiák embertani leleteinek metrikus összehasonlítása.
=1991. 85—99., 4 ábra, 5 t.

K. Zoffmann Zsuzsanna: Emertani leletek a Badeni kultúra Pécs-Hőerőmű lelőhelyéről.
=1998. 141—146., 2 táblázat, 1 t.

Zombori Lajos
Zombori Lajos: Csontváry állatábrázolásai.
=1981. 205—216., 1 rajz.

Zombori Lajos: Csontváry rejtett állatképei.
=1985—1986. 347—357., 50 ábra.

Zombori Lajos — Romváry Ferenc: A Csontváry-krónika korai fogalmazványa I—II.
=1989. 289—293.; 295—303.

Zombori Lajos: A Hermes-féle füzetek.
=1990. 243—250., 9 ábra.

Zombori Lajos: Csontváry nyomában a Felvidéken.
=1996—1997. 215—219., 7 ábra.

Zsoldos Benő
Zsoldos Benő: A Janus Pannonius Múzeum kártyagyűjteménye.
=1987. 109—124., 1 ábra, V t.

Zsolnay Margit, M.
M. Zsolnay Margit: A Zsolnay eozin üvegek.
=1958. 201—202., LXXXI—LXXXVII. t.

Tárgyszavas rész

Abaliget
Török Gyula: Az őskőkor emberének nyomai Baranyában.
=1939—1940. 4—5.

Havranek László: A Mecsek-hegység barlangi denevérfaunája.
=1962. 39—51., 4 kép.

Gebhardt Antal: A Mecsek hegység barlangjainak biológiai vizsgálata.
=1963. 5—32., 7 kép.

Gebhardt Antal: Varga Lajos mikrofaunisztikai vizsgálatai az Abaligeti-barlangban.
=1964. 31—37., 1 kép.

Majer József: Adatok Abaliget Tabanidae és Stratiomyidae (Diptera) faunájához.
=1987. 25—28., 1 ábra.

ácsolt ládák
Tarján Gábor: Baranyai ácsolt ládák a Janus Pannonius Múzeumban. (Gyűjteményismertetés.)
=1979. 251—265., 39 kép.

Ádám (Adami) Mihály
[Szentkirályi István]: Klimó püspök irodalompártolása [1760].
=1917/1—4. 19. /KK/.

adófizetők
Bérdi György: Pécs legnagyobb adófizetői 1887—1901.
=1975—1976. 113—125.

aggregáció
Szentkirályi [István]: A pécsi székesegyház aggregációjához.
=1914/3. 115—116. /KK/.

Ágh Timót
Róna Jenő: Pécs és környékének flórájáról és annak tanulmányozóiról [Nendtvich Tamás (képe: 136.), Nendtvich Károly, Májer Móric, Balek Rudolf, Borbás Vince, Ágh Timót, Várady Ferenc].
=1908/4. 131—141., 1 kép. /É/.

ágostonrendiek
Szentkirályi István: Adatok az ürögi monostorhoz [1342, 1393].
=1928—1929/4. 131—132. /KK/.

agyagedények
Dombay János: Későrómai temetők Baranyában.
=1957. 181—330., I—XL. t.

agyagipar
"Fazekas." [Mattyasovszky Zsolnay Tibor]: A Zsolnay gyárról.
=1941. 91—98.

agyagművesség
Parádi Nándor: Árpád-kori perembélyeges edénytöredék Pécsről.
=1959. 91—96., XXVI. t.

agyagszobrok
Dombay János: A Baranyavármegyei múzeum őskori agyagszobrai.
=1939—1940. 6—10., 1/a—c. kép, I. t.

aknázómolyok
Szőcs József: Baranya megyei aknázómoly adatok.
=1974. 57—62.

aktivisták
Körner Éva: Nyolcak és aktivisták.
=1981. 199—203.

alánok
Kiss Attila: Pannonia rómaikori lakossága népvándorláskori helybenmaradásának kérdéséhez.
=1965. 81—123., 12 kép.

alapítólevelek
Földvári Mihály: Árpádházi királyaink diplomái. 1—. [A folytatás az Évkönyvben nem jelent meg]. [A pécsi püspökség alapítólevele, 1009.]
=1928—1929/4. 125—129. /É/.

Szentkirályi István: A pécsi kórház alapítása [1731].
=1928—1929/4. 131. /KK/.

alaprajz
Zentai Tünde: A lakóház alaprajzi fejlődése a Dél-Dunántúlon.
=1990. 163—188., 20 ábra.

álcsatok
Attila Kiss: Die Frage der geographischen Lage des früh- und mittelawarenzeitlichen Herrschaftszentrums.
=1988. 77—89., 2 térk., 1 t.
algák
Gábor Uherkovich: Zur Limnologie der Stauseen des Mecsek-Gebirges (Ungarn).
=1974. 7—31., 2 kép, VI t.

Uherkovich Gábor: A Jakab-hegy (Nyugati-Mecsek) ősi víztározójának algáiról.
=1975—1976. 7—16., 2 ábra, IV t.

Uherkovich Gábor: Adatok a Baláta-tó (Somogy megye) algáinak ismeretéhez.
=1977. 7—12., II t.

Uherkovich Gábor: A Dráva magyarországi szakaszának algavegetációjáról.
=1978. 7—23., 1 ábra, V t.

Gábor Uherkovich — László Szilvágyi — Éva Vízkeleti: Die Algenvegetation von zwei kleinen Stillgewässern Westungarns: Vadása See und das Moor von Szőce.
=1993. 5—17., 1 táblázat, 4 t.

államalapítás
Györffy György: Megemlékezés István királyról születésének ezredik évfordulóján. [Borsos Miklós szobra Szent Istvánról.]
=1969—1970. 127—132.

államosítás
Baranyai Aurél: Adatok a pécsi gyógyszerészet államosításának időszakából.
=1978. 264—266. /RK/.

államsegély
A múzeumból.
=1908/4. 158—159. /RK/.

állatábrázolás
Zombori Lajos: Csontváry állatábrázolásai.
=1981. 205—216., 1 rajz.

Zombori Lajos: Csontváry rejtett állatképei.
=1985—1986. 347—357., 50 ábra.

állatcsont-leletek
Bökönyi Sándor: A bólyi avarkori temető állatmaradványai.
=1963. 91—112., I—V. t.

István Vörös: Description of the Animal Bones from the Early Bronze Age Settlement at Szava.
=1978. 137—144., II t.

állatcsont-leletek (folyt.)
István Vörös: The animal remains from the Roman imperial period of Kővágószőlős.
=1985—1986. 243—247.

állatföldrajz
Antal Gebhardt: Die tiergeographischen Probleme des Mecsek-Gebirges.
=1956. 55—81.

Gebhardt Antal: Faunisztikai és ökológiai vizsgálatok a Misina- és Tubestetőn.
=1964. 7—30.

Gebhardt Antal: A Mecsek hegység állatvilága. I—II.
=1965. 7—27.; 1966. 7—15.

Gebhardt Antal: A Mecsek hegység állatvilágának térbeli elterjedése élőhelyek szerint.
=1967. 7—14.

Boros István: A baranyai faunakutatás rövid története és annak eddigi eredményei.
=1974. 91—104.

Imre Fazekas: Bausteine zur Kenntnis der Zygaenidae-Fauna Ungarns I. Die Grünzygaenen des SW-Transdanubiens (Lepidoptera).
=1979. 45—62. 19 ábra.

állattani kutatások
Uherkovich Ákos: "A Mecsek és környéke természeti képe" kutatási program, 1975—1980.
=1980. 353—363., 5 ábra.

alma
Zentai János: Két adat Ormánság népének régi életéhez.
=1968. 185—200., 13 kép.

Alpokalja
Ákos Uherkovich — Sára Nógrádi: The Trichoptera fauna of Magyarszombatfa, West Hungary.
=1991. 13—30., 7 ábra, 3 t.

Alsómocsolád
Zentai János: Alsómocsoládi hiedelemmondák.
=1967. 81—88.

Amszterdam
Aknai Tamás: Képelemzés. (Galimberti Sándor: Amsterdam 1914.)
=1972—1973. 279—285., I t.

Mezei Ottó: Galimberti Sándor Amszterdam című képének rekonstrukciós kísérlete.
=1996—1997. 201—214., 20 kép.

Amtmann Prosper
Rónaky Kálmán: Amtmann Prosper fuvolája. — Emlékezés Amtmann Prosper fuvolaművészre, családjára, kortársaira és az akkori életre. [Dietrich Ignác versével.]
=1913/3. 91—106., I t. /É/.

Angster gyár
Horváth Csilla: Adatok az Angster Orgona- és Harmóniumgyár történetéhez. [A felállított orgonák országos listájával.]
=1972—1973. 137—165., 8 kép.

Angyal Pál, sikabonyi
Az Értesítő szerkesztőváltozása [Angyal Pál után Szőnyi Ottó].
=1912/1—2. 81. /KK/.

antant
Frankovics György: Általános politikai sztrájk a szerb—antant hadsereg által megszállt Pécsett és Baranyában 1919 februárjában—márciusában.
=1977. 237—245.

anthropogén-hatás
Horvát A. Olivér: Anthropogén-hatás a Mecsek-környék vegetációjára.
=1961. 45—49.

Antiana
Szőnyi Ottó: Baranyabáni régiségek [a római korból].
=1908/3. 123—124. /RK/.

apácák
[Szőnyi Ottó] Sz. O. ism.: Szentkirályi István: A pécsi Notre-Dame nőzárda és iskolái.
=1908/4. 159—160.

[Szentkirályi István]: Régi szerzetesek.
=1914/3. 117—118. /KK/.

apácák (folyt.)
Szentkirályi István: Az első leánynevelő intézet Pécsett. (1743—1782.)
=1917/1—4. 8—13. /É/.

Apáti Abt Sándor
Mendöl Zsuzsa: Apáti Abt Sándor [1870—1916] és működése a Zsolnay gyárban.
=1974. 315—331., 24 kép.

apostolszobrok
Sonkoly Károly: A pécsi székesegyház Bartalits Mihály készítette első apostolszobrai.
=1984. 257—301. 18 kép, IX t.

Aprószentek napja
Népszokások Aprószentek napján.
=1908/2. 92. /K/.; /2. 92—93. /F: Szentkirályi István/.

aradi vértanúk
Mándoki László: Az aradi vértanúk nótájának kérdéseihez.
=1969—1970. 207—230., 15 kép.

Bodgál Ferenc: Borsodi adatok az aradi vértanúk nótájához.
=1969—1970. 231—232.

Arany János
Berze Nagy János: Arany-tanulmányok. (Közli: ifj. Berze Nagy János, kiegészítés: Banó István; Berze Nagy János fényképével.)
=1965. 127—152., 1 f.; Kieg.: 1967. 74.

Arany László
Berze Nagy János: Arany-tanulmányok. (Közli: ifj. Berze Nagy János, kiegészítés: Banó István; Berze Nagy János fényképével.)
=1965. 127—152., 1 f.; Kieg.: 1967. 74.

Aranyhegy
Dombay János: Kőrézkori és kora-vaskori település nyomai a pécsváradi Aranyhegyen.
=1958. 53—102., 2 mell., IV—XLVI. t.

aranykorsók
Csalog József: A nagyszentmiklósi kincs arany korsóinak cserépből készült változatai.
=1939—1940. 52—54., V. t.

araszolólepkék
Fazekas Imre: Adatok Dél-Dunántúl Eupithecini-faunájának elterjedéséhez és fenológiájához (Lep.: Geometridae).
=1975—1976. 49—56., 4 ábra, 1 t.

aratósztrájk
Dankó Imre: Az 1906. évi baranyai aratósztrájk.
=1966. 197—206.

arborétum
Fazekas Imre: Vizsgálatok a Keleti-Mecsek nagylepkefaunáján III. A püspökszentlászlói arborétum és környékének nagylepkéi (Lepidoptera).
=1978. 71—86., 15 ábra.

Árpád-házi királyok
Földvári Mihály: Árpádházi királyaink diplomái. 1—. [A folytatás az Évkönyvben nem jelent meg]. [A pécsi püspökség alapítólevele, 1009.]
=1928—1929/4. 125—129. /É/.

asztalosok
Mendöl Zsuzsa: XIX. századi pécsi asztalosok. [Az asztalosok adattárával.]
=1975—1976. 219—229., 4 ábra.

Attis
Tóth István: Magna Mater és Attis kultuszának emlékei Pannoniában. (Emlékkatalógus.)
=1984. 127—161., 8 kép.

Augsburg
Szőnyi Ottó: A pécsi székesegyház főoltárának 1746—47-ben Augsburgban készült gyertyatartóiról.
=1928—1929/2—3. 79—83. /É/.

Ausztria
Zalai-Gaál István: A lengyeli kultúra kronológiai problémái a Dél-Dunántúlon.
=1992. 79—91.

avarok
Marosi Arnold: Baranyamegye lovas sírjai [IV—XIII. század].
=1909/4. 127—131., 12 ábra a 127. e. /É/.

Babarc
Huszár László: Négy éremlelet Baranya megyéből.
=1963. 167—175., 7 kép.

babonák
Erőszakos sírfelbontások.
=1908/2. 92. /K/.; /4. 169—170. /F: Angyal Pál/.

ifj. Kodolányi János: A diósviszlói halottíró asszonyok.
=1956. 149—166., XXVIII. t.

Diószegi Vilmos: A bukovinai székely boszorkány kapcsolata az állatokkal.
=1957. 57—69.

Bachminszky, Alexander
Soproni Olivér: Bachminszky kerámiája.
=1959. 249—274., XLII—XLVII. t.

Badeni kultúra
Banner János: A badeni-kultúra emlékei a pécsi városi múzeumban.
=1941. 7—24., I—III. t.

K. Zoffmann Zsuzsanna: Emertani leletek a Badeni kultúra Pécs-Hőerőmű lelőhelyéről.
=1998. 141—146., 2 táblázat, 1 t.

Bajcs
Szentkirályi István: Magyar pálosok és a Jakabhegy.
=1911/1. 5—12. /É/.

Baláta-tó
Uherkovich Gábor: Adatok a Baláta-tó (Somogy megye) algáinak ismeretéhez.
=1977. 7—12., II t.

Balaton
Sára Nógrádi — Ákos Uherkovich: The Trichoptera fauna of the lake Balaton and its catchment area (Hungary).
=1993. 27—45., 8 ábra, 6 t.

balatoni csoport
Kalicz Nándor: A balatoni csoport emlékei Dél-Dunántúlon.
=1969—1970. 75—96., 7 kép, I—XII. t.

Balek Rudolf
Róna Jenő: Pécs és környékének flórájáról és annak tanulmányozóiról [Nendtvich Tamás (képe: 136.), Nendtvich Károly, Májer Móric, Balek Rudolf, Borbás Vince, Ágh Timót, Várady Ferenc].
=1908/4. 131—141., 1 kép. /É/.

Balkán
Bálint Zsolt: Adalékok a Balkán boglárkalepke-faunájához (Lepidoptera, Lycaenidae).
=1994. 69—77.

Balokány
Vargha Dezső: A Balokány tó rendezése és uszoda építése 1933-ban.
=1983. 217—219., 1 ábra.

Madas József: A pécsi Balokány.
=1988. 105—133., 11 ábra.

Bándi Gábor
Kiss Attila: Bándi Gábor (1939—1988). Nekrológ.
=1989. 305—309., 1 kép.

bankjegyek
Ambrus Béla: Bankjegyeink bélyegzései, 1918—1920.
=1977. 247—271., 1 térk., 9 t.

bányászat
Cserdi András: A komlói kőbányászat kezdete [1925].
=1977. 273—283.

Cserdi András: A komlói kőbányászat 1929-ben.
=1978. 231—244.

Cserdi András: A komlói kőbányászat 1930—1933 között.
=1979. 189—206.

Cserdi András: A komlói kőbányászat 1934—1939 között.
=1980. 193—215.

Cserdi András: A komlói kőbányászat 1940—1944 között.
=1981. 145—156.

Cserdi András: A komlói kőbányászat 1944—1958 között.
=1982. 195—207.

Cserdi András: Komló az 1910-es évek elején.
=1990. 131—138.

Cserdi András: További változások Komlón az 1910-es évek első felében.
=1991. 165—171.

bányászok
Szabó Gyula: A pécsvidéki bányászok élete és szerepe a magyar munkásmozgalomban, a kezdettől a felszabadulásig.
=1962. 223—248., 29 kép.

bányatelepek
Huszár Zoltán: Lakásviszonyok a Dunagőzhajózási Társaság Pécs környéki bányatelepein a XX. század első felében.
=1994. 185—195., 9 ábra.

Huszár Zoltán: Adatok a Dunagőzhajózási Társaság (DGT) Pécs környéki bányatelepeinek élelemtárairól (1896—1939).
=1998. 199—213.

Baranya
Gáldonyi Béla: Adalékok Baranya és Pécs felszabadításának történetéhez.
=1964. 313—325., 5 kép, 2 térk.

Holovics Flórián: Baranya a XVII. század elején. Dallos Miklós pécsi püspök jegyzete 1620-ban.
=1966. 171—178.

Reuter Camillo: Gyűjtés Baranya középkori településtörténetének adattárához.
=1969—1970. 133—154., 2 kép, A—F. tasakolt térk.

Baranya vármegye
Angyal Pál: Baranya vármegye a török hódoltság megszünte után.
=1908/3. 114—120. /É/.

Angyal Pál: Adatok Baranyavármegye társadalmi életéhez a XVIII. század elejéről.
=1908/4. 141—156. /É/.

[Marosi Arnold] M. A.: Régészeti adatok a vármegyéből [Berkesd, Herend, Ilocska, Somogy].
=1908/4. 157—158. /RK/.

Angyal Pál: Báró Nesselrod Vilmos püspök és főispán kora. I—II.
=1909/2. 63—67.; /3. 95—103. /É/.

Angyal Pál: Baranya vármegye 1732-től [1742!] 1743. okt. 29-ig.
=1910/3. 80—87. /É/.

Angyal Pál: Baranyavármegye 1742. október 29-étől 1750. julius 17-ig.
=1911/1. 13—18. /É/.

Baranya vármegye (folyt.)
Angyal Pál: Baranya vármegye 1750. julius 17-től 1758. január 31-ig.
=1911/2. 41—49. /É/.

Angyal Pál: Baranyavármegye 1758. január 31-től, 1769. április 26-ig.
=1911/3. 97—107. /É/.

Szentkirályi [István]: Egy történelmi munka műhelyéből.
=1911/3. 121—124. /KK/.

Angyal Pál: Baranya vármegye 1769. április 26-tól 1777. november 7-ig.
=1911/4. 136—148. /É/.

Angyal Pál: Baranya vármegye 1777. november 7-től 1782. május 27-ig.
=1912/1—2. 58—64. /É/.

Angyal Pál: Baranya vármegye 1782. julius 8-tól 1786. végéig.
=1912/3. 106—115. /É/.

Pályázati hirdetmény. ["Irassék le Baranyavármegye magyar népének családi élete".]
=1913/1. 62.; ugyanaz: /2. 90., /3. 126.

sikabonyi Angyal Pál: Baranyavármegye 1787-től 1790. február 25-éig.
=1913/2. 71—78. /É/.

sikabonyi Angyal Pál: Baranyavármegye 1790-ben.
=1913/3. 106—117. /É/.

Angyal Pál: Baranya vármegye 1791-től 1794. április 25-ig. 1—2.
=1913/4. 151—163. /É/.; 1914/2. 70—80. /É/.

Andretzky József: Adalékok Baranyavármegye történetéhez a törökök kiüzetése utáni időkből.
=1914/2. 57—70. /É/.

Pályázati hirdetmény. ["Irassék le Baranyavármegye hegyaljai magyar népének családi élete."]
=1914/2. 94. /KK/.; ugyanaz: /4. 138. /KK/.

sikabonyi Angyal Pál: Baranyavármegye 1794. április 25-től 1796. végéig.
=1914/4. 119—132. /É/.

Baranya vármegye (folyt.)
Várady Ferencz: Baranya az utolsó nemesi fölkelésben [1809]. [Győri Mihály indulójával.]
=1916/1—2. 1—11. /É/.

Rónaky Kálmán: Megbízó levél Baranyavármegye tisztújítására 1848-ban.
=1928—1929/1. 26—29. /KK/.

Fejes György: Mozaikszemek Pécs és Baranya multjából [1700—1864].
=1928—1929/2—3. 83—86. /KK/.

Fejes György: Repertórium Baranyamegye néprajzáról az újabb időben.
=1930/1—4. 91—95., 2 f. /KK/.

Gallus Sándor: A Magyar Történeti Múzeum raktárának baranyamegyei leletei.
=1941. 25—29.

Holub József: Adatok a Baranya és Tolna megye közt folyó határper történetéhez (1695—1720).
=1959. 151—164.

Baranyabán
Szőnyi Ottó: Baranyabáni régiségek [a római korból].
=1908/3. 123—124. /RK/.

Baranyai Kalevala
Dömötör Sándor: A "Baranyai Kalevala" [Berze Nagy János: Baranyai magyar néphagyományok] jubileumára.
=1965. 153—165.

baranyai-drávaszögi nyelvatlasz
Penavin Olga: Mutatvány a baranyai-drávaszögi nyelvatlaszból.
=1967. 135—151., 14 térképlap.

Barcs
Anna Vass: The microscopic fungi of the Old Juniper Woodland of Barcs, South Hungary.
=1988. 7—17., III t.

Bárdos Lajos
Nádor Tamás: Bárdos Lajos és Pécs—Baranya.
=1988. 169—184., 13 kép.

barlangok
Róna Jenő: Cseppkőbarlang Beremenden.
=1913/2. 86—87. /KK/.

Havranek László: A Mecsek-hegység barlangi denevérfaunája.
=1962. 39—51., 4 kép.

Gebhardt Antal: A Mecsek hegység barlangjainak biológiai vizsgálata.
=1963. 5—32., 7 kép.

Gebhardt Antal: Varga Lajos mikrofaunisztikai vizsgálatai az Abaligeti-barlangban.
=1964. 31—37., 1 kép.

Bartalits Mihály
Sonkoly Károly: A pécsi székesegyház Bartalits Mihály készítette első apostolszobrai.
=1984. 257—301. 18 kép, IX t.

Batthyány család, gróf
Fejes György: Adat az első napoleoni háborúhoz. (1796—1799.)
=1928—1929/4. 139—140. /KK/.

Batthyány Károly gróf
Szentkirályi István: Zavargások a siklósi szerbek kegyképe körül.
=1916/3—4. 95—97. /É/.

Batthyány Kázmér gróf
Fejes György: Mozaikszemek Pécs és Baranya multjából (1699—1848).
=1928—1929/1. 33—35. /KK/.

Füzes Miklós: Az ismeretlen Batthyány I—III. Batthyány Kázmér emlékiratának sorsa. [A Blackwell által összeállított jellemrajzok.]
=1981. 135—144.; 1982. 153—172.; 1983. 147—193.

belvárosi templom
[Révai Sándor] R. S. ism.: Kiss Albin: A pécsi belvárosi templom története.
=1908/2. 70—71.

bélyeges tetőcserép
Kőhegyi Mihály: Egy bélyeges római tetőcserép Dunaszekcsőről.
=1964. 143.

bélyegzések
Ambrus Béla: Bankjegyeink bélyegzései, 1918—1920.
=1977. 247—271., 1 térk., 9 t.
Bencsik család
Knézy Judit: A Bencsik fazekascsalád története.
=1969—1970. 259—282., 21 kép, VII t.

Benyovszky Móric gróf, főispán
Benyovszky Móric gróf ajándéka.
=1908/2. 66. /RK/.

Beremend
Róna Jenő: Cseppkőbarlang Beremenden.
=1913/2. 86—87. /KK/.

Jerem Erzsébet: Késővaskori sírleletek Beremendről (Baranya megye).
=1971. 69—90., 11 kép, I—V. t.

Berényi család, gróf
Millei Ilona : Egy tizennyolcadik századi zászló restaurálása.
=1981. 219—234., 23 ábra.

Berényi Zsigmond gróf, püspök
[Szentkirályi István]: Berényi Zsigmond gróf pécsi püspök rokonsága.
=1928—1929/1. 23—25. /KK/.

Babits András: Adalékok Pécs város küzdelméhez a szabad királyi városi rangért. (Pécs és földesura viszonya a XVIII. sz. első felében.)
=1930/1—4. 1—17., 2 ábra. /É/.

Berkesd
[Marosi Arnold] M. A.: Régészeti adatok a vármegyéből [Berkesd, Herend, Ilocska, Somogy].
=1908/4. 157—158. /RK/.

Berze Nagy János
Dömötör Sándor: A "Baranyai Kalevala" [Berze Nagy János: Baranyai magyar néphagyományok] jubileumára.
=1965. 153—165.

Hegyi József: Magyar népdalok és népies dalok dr. Berze Nagy János hagyatékából. [1. kép: Berze Nagy János emléktáblája.]
=1968. 119—152., 7 kép.

Banó István: Verses imádságok dr. Berze Nagy János hagyatékából.
=1975—1976. 141—144., 1 kép.

Berze Nagy János (folyt.)
Banó István: Berze Nagy János [1879—1946] és a magyar mesekutatás.
=1980. 247—252.

Kovács Ágnes: Berze Nagy János Magyar Népmesetípusok c. munkája és a készülő magyar népmesekatalógus.
=1980. 259—265.

Hoppál Mihály: Az "Égigérő fa" gyökerei. Berze Nagy János mitológiai tanulmányai.
=1980. 267—273., 1 kép.

Olsvai Imre: Mit köszönhet a magyar népzenetudomány és zeneművészet Vikár Bélának és Berze Nagy Jánosnak?
=1980. 275—280.

Mándoki László: A találós kérdések Vikár Béla és Berze Nagy János munkásságában.
=1980. 281—286.

betelepítés
Angyal Pál: Baranya vármegye a török hódoltság megszünte után.
=1908/3. 114—120. /É/.

betyárok
Bosnyák Sándor: Baranyai betyármondák.
=1975—1976. 197—201., 2 kép.

bibliográfia
Az Ormánság határai.
=1908/1. 38. /K/.; /1. 40. /F: Révai Sándor bibliográfiai válogatása az Ormánsághoz/.

Szegedy Rezső: Dischka Győző (1846—1901) emlékezete.
=1910/1. 1—10. /É/.

Késmárky István ism.: Ortvay Tivadar: A mohácsi csata, elvesztésének okai és következményei.
=1910/4. 126—127.

Fejes György: Repertórium Baranyamegye néprajzáról az újabb időben.
=1930/1—4. 91—95., 2 f. /KK/.

Biboros István
Vajda József: Biboros István internacionalista (1895—1973).
=1981. 160—162., 6 kép.

Bicsérd
Szentkirályi [István]: A bicsérdiek nemesi kiváltsága.
=1913/2. 85. /KK/.

biológiai távolság
Michael Finnegan — Ferenc Szalai: Population Distance Between Late Roman Period to 11th Century Arpadian Age Population as Determined by Non-metric Trait Analysis.
=1992. 93—104., 3 ábra, 7 t.

Birján
Dombay János: Későrómai temetők Baranyában.
=1957. 181—330., I—XL. t.

bírók
Szabadszentkirály községben a bírót hadnagynak hívták?
=1909/1. 56. /K/.; /1. 56. /F: Vörös Mihály/.

Fejes György: A pécsi iparosok mint városbírák [1707—1762].
=1928—1929/2—3. 77—78. /KK/.

Horváth Kázmér: Bíróválasztás Mohácson Mária Terézia korában. [Walter Buhe rajza: Mohácsi sokacok.]
=1930/1—4. 83—87., 1 kép. /KK/.

birtokok
Honfoglaláskori vezérek [Boyta és Ete] baranyai birtokai.
=1909/2. 88. /KK/.

birtokszerkezet
Cserdi András: Komló falu birtokszerkezetének alakulása a XIX. század második felében. I—V.
=1983. 195—215., 1 ábra; 1984. 165—177.; 1987. 83—89.; 1988. 135—150.; 1989. 159—166.

Bjelo Brdo kultúra
Kiss Attila: Megjegyzések a mai Szlavónia és Szerémség X—XI. századi ethnikai viszonyaihoz és az ún. Bjelo Brdo kultúra névadó temetőjének értékeléséhez.
=1972—1973. 73—84., 5 kép.

Blackwell, John
Füzes Miklós: Az ismeretlen Batthyány I—III. Batthyány Kázmér emlékiratának sorsa. [A Blackwell által összeállított jellemrajzok.]
=1981. 135—144.; 1982. 153—172.; 1983. 147—193.

Boda
ifj. Kodolányi János: Adatok a nyugati Mecsek paraszti szőlőgazdálkodásához és borászatához.
=1958. 147—178.

Bodrogkeresztúr kultúra
Ecsedy István: A kelet-magyarországi rézkor fejlődésének fontosabb tényezői.
=1981. 73—95., 1 kép.

Bogád
Sz. Burger Alice: A bogádi későrómai temető.
=1962. 111—136., 2 mell., 28 kép, I—XI. t.

Tóth Tibor: A bogádi későrómaikori temető. (Paleoantropológiai vázlat).
=1962. 137—152., 1 f., IV t.

bogarak
Horvatovich Sándor: Adatok Dél-Dunántúl bogárfaunájához I. (Coleoptera: Cicindelidae, Carabidae).
=1977. 45—55.

Horvatovich Sándor: Hazánk faunájára új és ritka bogárfajok a Dél- és Nyugat-Dunántúlról (Coleoptera). I—IV.
=1978. 31—39.; 1979. 33—43.; 1980. 71—83.; 1981. 19—32.

Sándor Horvatovich — István Szarukán: Cintributions ŕ la biologie et morphologie des espčces Hongroises du genre Anisodactylus Dejean (Coleoptera, Carabidae).
=1981. 13—17., 9 ábra.

Bogátpuszta
Draveczky Balázs: A bogátpusztai függeszthető edény.
=1964. 141—142., 3 kép.

boglárkalepkék
Bálint Zsolt: A Kárpát-medence boglárkalepkéinek revíziója (Lepidoptera, Lycaenidae).
=1989. 47—62., 11 kép.

boglárkalepkék (folyt.)
Bálint Zsolt: Egy xeromontán boglárkalepke: a Plebejus pylaon (Fischer von Waldheim, 1832) és rokonsági köre (Lepidoptera, Lycaenidae), I—III.
=1990. 33—69., 147 ábra.; 1991. 37—48., 148—164. ábra, 2 térk., 1 t.; 1992. 45—64.

Fiedler, Konrad — Bálint Zsolt: Európai és északnyugat-afrikai boglárkalepkék társulása hangyákkal (Lepidoptera: Lycaenidae; Hymenoptera: Formicidae).
=1992. 65—78., 7 ábra, 2 t.

Konrad Fiedler — Bálint Zsolt: A zefír-boglárkalepke (Plebejus sephirus Frivaldszky, 1835) hernyóinak hangyaszimbiózisával kapcsolatos megfigyelések (Lepidoptera, Lycaenidae).
=1993. 61—66., 4 ábra.

Bálint Zsolt: Adalékok a Balkán boglárkalepke-faunájához (Lepidoptera, Lycaenidae).
=1994. 69—77.

bolerázi csoport
István Ecsedy: Die Funde der Spätkupferzeitlichen Boleráz-Gruppe von Lánycsók.
=1977. 163—183., 3 kép, XII t.

Bóly
Papp László: A bolyi avarkori temető.
=1962. 163—193., 20 kép, I—XXXI. t.

Bökönyi Sándor: A bólyi avarkori temető állatmaradványai.
=1963. 91—112., I—V. t.

Holovics Flórián: Haramiák Baranyában a XVIII. században.
=1974. 145—148.

Pásztor Adrien: A bólyi avarkori temető értékelése.
=1989. 129—146., 5 t.

Nagy Erzsébet: Tausírozott vas phalera Bólyból.
=1998. 103—112., 5 ábra, IV t.

Bonipertus püspök
Holub József: Bonipertus.
=1959. 97—101.

borászat
ifj. Kodolányi János: Adatok a nyugati Mecsek paraszti szőlőgazdálkodásához és borászatához.
=1958. 147—178.

Zentai János: Két adat Ormánság népének régi életéhez.
=1968. 185—200., 13 kép.

Borbás Vince
Róna Jenő: Pécs és környékének flórájáról és annak tanulmányozóiról [Nendtvich Tamás (képe: 136.), Nendtvich Károly, Májer Móric, Balek Rudolf, Borbás Vince, Ágh Timót, Várady Ferenc].
=1908/4. 131—141., 1 kép. /É/.

borókás
Anna Vass: The microscopic fungi of the Old Juniper Woodland of Barcs, South Hungary.
=1988. 7—17., III t.

Boross János
Szőnyi Ottó: Boross János festő levelei Scitovszky pécsi püspökhöz a pécsi székesegyház oltárképei ügyében.
=1912/4. 147—161. /É/.

borotvatartók
Füzes Endre: A Janus Pannonius Múzeum borotvatartói.
=1961. 139—158., 12 kép, I—IX. t.

Borsod
Bodgál Ferenc: Borsodi adatok az aradi vértanúk nótájához.
=1969—1970. 231—232.

Borsos Miklós
Györffy György: Megemlékezés István királyról születésének ezredik évfordulóján. [Borsos Miklós szobra Szent Istvánról.]
=1969—1970. 127—132.

bosnyákok
Sarosácz György: Baranyai délszláv népszokások. I. Karácsonyi és lakodalmi szokások a sokacoknál és bosnyákoknál.
=1967. 103—122., 12 kép.

Sarosácz György: Baranyai délszláv népszokások. II. Temetkezési szokások a sokacoknál és bosnyákoknál.
=1968. 153—168., 17 kép.
bosnyákok (folyt.)
Sarosácz György: Új szerzemény a mohácsi múzeumban. (Baranyai Ilona délszláv néprajzi gyűjteménye.) [Bosnyák és sokac hímzés.]
=1971. 273—278., 7 kép, I—VI. t.

boszorkányok
Diószegi Vilmos: A bukovinai székely boszorkány kapcsolata az állatokkal.
=1957. 57—69.

botanikusok
Róna Jenő: Pécs és környékének flórájáról és annak tanulmányozóiról [Nendtvich Tamás (képe: 136.), Nendtvich Károly, Májer Móric, Balek Rudolf, Borbás Vince, Ágh Timót, Várady Ferenc].
=1908/4. 131—141., 1 kép. /É/.

Bezerédy Győző: Dokumentumok [házassági szerződés; zongoragyártás; Májer Móric botanikus levele].
=1987. 125—127. /RK/.

Boyta vezér
Honfoglaláskori vezérek [Boyta és Ete] baranyai birtokai.
=1909/2. 88. /KK/.

Bozsóki János
Kéri Nagy Béla: Egy visszaemlékezés a német megszállásról, felszabadulásról és a háború élményeiről.
=1984. 202—207., 5 ábra. /RK/.

Bödös Ferenc, bödei
Szentkirályi István: A Xavér-kápolna toronyórája.
=1928—1929/2—3. 77. /KK/.

bögölyök
Majer József: Pécs, Éger-völgy Tabaninae faunája.
=1982. 51—56., 1 ábra.

Majer József: Adatok Pécs, Éger-völgy Tabanidae (Diptera) faunájához.
=1984. 49—52., 1 t.

Majer József: Adatok Abaliget Tabanidae és Stratiomyidae (Diptera) faunájához.
=1987. 25—28., 1 ábra.

Brázay család
Visy László: Pellérd földesurai.
=1930/1—4. 60—64. /É/.
British Museum
Attila Kiss: Unpublished Finds from the V. Century originated from Transdanubia in the British Museum and the Janus Pannonius Museum.
=1969—1970. 119—123., 7 kép, I—II. t.

bronzleletek
[Marosi Arnold] M. A.: Pécsi leletek az ős- és római korból.
=1908/4. 156—157. /RK/.

Bándi Gábor: Újabb adatok a bronzkori nyélcsöves csákányok elterjedéséhez.
=1972—1973. 61—71., II t.

bronzvedrek
Mik azok a Cisták?
=1908/1. 38. /K/.; /1. 38—39. /F/.

Brugsa nemzetség
Révai Sándor: Az Ormánság népének és nevének eredete.
=1908/2. 49—55. /É/.

Buck Ferenc
Szieberth Róbert: Az iparrajzoktatás Pécsett a XIX. század első felében.
=1912/4. 133—143., V t. /É/.

Buck József
Szőnyi Ottó: Adalékok a pécsi székesegyház történetéhez [1805].
=1912/1—2. 71—81. /É/.

Szieberth Róbert: Az iparrajzoktatás Pécsett a XIX. század első felében.
=1912/4. 133—143., V t. /É/.

Szentkirályi István: Buck építész pecsétje.
=1928—1929/4. 130—131. /KK/.

búcsújáró helyek
Hal Pál: A magyaregregyi szentkút.
=1942. 65—74.

Budafa
Füzes Endre: Adatok a mecseki megosztott településekhez.
=1956. 82—103., 6 kép.

budapesti lerakatok
Mattyasovszky Zsolnay Tamás: Az egykori Zsolnay-gyárak budapesti lerakatai.
=1996—1997. 71—86., 23 kép.
Bukovina
Diószegi Vilmos: A bukovinai székely boszorkány kapcsolata az állatokkal.
=1957. 57—69.

Rónai Béla: Az interetnikus kapcsolatok türöződése a bukovinai székelyek személyneveiben.
=1995. 159—164.

Bulgária
László Mándoki: 103 Turkish Riddles from Šumen (Bulgaria).
=1977. 309—320.

busójárás
Mándoki László: Busómaszkok.
=1961. 159—180., 20 kép, I—IX. t.

bútorok
Kóbor János: Új magyar otthon.
=1941. 88—90., 1 kép.

Mándoki László: Baranyai székek.
=1962. 341—361., 33 kép.

Sáfrány Zsuzsanna: Váraljai festett bútorok (Gűjteményismertetés).
=1975—1976. 169—181., VIII t.

Tarján Gábor: Baranyai ácsolt ládák a Janus Pannonius Múzeumban. (Gyűjteményismertetés.)
=1979. 251—265., 39 kép.

Mendöl Zsuzsanna: 18. századi szekrények a Janus Pannonius Múzeum bútorgyűjteményében.
=1979. 345—354., 9 kép.

Buzássy Ábel
Révész Amadé: Buzássy Ábel (1864—1929) emlékezete.
=1930/1—4. 55—57., 1 f. /É/.

bükkösök
Horváth Adolf Olivér: A mecseki bükkösök (Fagetum silvaticae mecsekense) erdőtípusai.
=1958. 31—48., I—II. t.

Lovas Márton: Előzetes coleopterológiai adatok egy mecseki bükkösből.
=1969—1970. 35—37.
bükkösök (folyt.)
Horvát Adolf Olivér: A mecseki vegyes erdők és bükkösök vegetációjának elemzése.
=1971. 13—24., 8 kép.

Uherkovich Ákos: A mecseki Nagy-Mély-völgy nagylepkefaunája és a Délnyugat-Dunántúl bükkön élő faunaelemei (Lepidotera).
=1983. 23—37., 10 ábra.

Kevey Balázs: A Villányi hegység bükkösei.
=1985—1986. 7—9., 2 ábra.

Kevey Balázs: A szentegáti bükk-állomány társulási viszonyai.
=1996—1997. 13—26., 2 ábra, 3 t.

Caflisch család
Rózsa Miklós: Caflisch Kristóf cukrász és svájci rokonsága.
=1995. 89—105., 1 családfa, 5 kép.

Caraffa, Giuseppe Maria, bíbornok
Cserkuti Adolf: Pécs fölszabadulása a földesúri hatalom alól. — Ennek kánonjogi nehézségei. —
=1910/2. 45—53. /É/.

cédrusok
Szabó Júlia: Néhány ikonográfiai előzmény Csontváry cédrus festményeihez.
=1978. 363—388., 16 ábra.

céhek
Késmárky István: Pécs régi iparos életére vonatkozó eredeti okiratok.
=1908/1. 19—31. /É/.

Rónaky Kálmán: A pécsi kihalt pokróczos mesterségről és az legényeknek való artikulusokról.
=1910/4. 89—96. /É/.

Rozmanits Timót: A pécsi vargacéh artikulusai.
=1914/3. 100—112. /É/.

Szőnyi Ottó: A pécsi csizmadia-céh 1774. évi felszabaditó levele.
=1917/1—4. 17—19. /KK/.

Szentkirályi István: Eset a régi céhvilágból [1751].
=1928—1929/4. 130. /KK/.

céhek (folyt.)
Horváth Ilona: A pécsi mézeskalácsosok.
=1941. 84—87.

Mándoki László: Déldunántúli lábbeliábrázolások a XIX. század elejéről.
=1963. 251—258., 12 kép.

Somogyi Árpád: Pécsi szláv ötvösök a XVII—XVIII. században és céhlevelük.
=1965. 263—273., 1 kép.

Solymos Ede: Adatok a pécsi és mohácsi halászcéhek történetéhez.
=1967. 183—191., 2 kép.

Kopasz Gábor: Régi pécsi kézműves mesterségek.
=1971. 167—183.

cella trichora
Fülep Ferenc: Újabb ásatások a pécsi cella trichorában.
=1959. 75—89., XXIII—XXV. t.

cigányok
Mészáros György: Cigánydialektusok Magyarországon. (Nyelvföldrajz.)
=1969—1970. 309—320., 1 térk.

címerek
Horváth Kázmér: Mohács város pecsétjei.
=1928—1929/2—3. 53—64., 6 kép. /É/.

Petrovich Ede: A kőzépkori pécsi egyetem épülete és címere.
=1971. 151—166., 10 kép.

ciszták
Mik azok a Cisták?
=1908/1. 38. /K/.; /1. 38—39. /F/.

ciszterek
Párkányi Norbert: Visszapillantás a pécsi ciszt.-r. főgimnázium Faludi-önképzőkörének ötven éves történetére.
=1913/1. 14—37. /É/.

Claudel, Paul
Sárkány József: Szobotka Imre (1890—1961): Paul Claudel "L'Annonce faite a Marie" című művének illusztrációja. (1916 K[örül].)
=1987. 147—161., 20 kép.

Contra Florentiam
Kőhegyi Mihály — Novotny Iván: Adatok és megjegyzések a Contra Florentiam római kori kikötőről.
=1967. 39—48., 12 kép.

cro-magnoni ember
Török Gyula: Az őskőkor emberének nyomai Baranyában.
=1939—1940. 4—5.

csákányok
Bándi Gábor: Újabb adatok a bronzkori nyélcsöves csákányok elterjedéséhez.
=1972—1973. 61—71., II t.

családi élet
Pályázati hirdetmény. ["Irassék le Baranyavármegye magyar népének családi élete".]
=1913/1. 62.; ugyanaz: /2. 90., /3. 126.

Pályázati hirdetmény. ["Irassék le Baranyavármegye hegyaljai magyar népének családi élete."]
=1914/2. 94. /KK/.; ugyanaz: /4. 138. /KK/.

családtörténet
Angyal Pál: Adatok Baranyavármegye társadalmi életéhez a XVIII. század elejéről.
=1908/4. 141—156. /É/.

Angyal Pál: Az első nemesség-vizsgálat Baranya vármegyében [1725—1732].
=1909/4. 119—126. /É/.

Angyal Pál ism.: Andretzky József: Baranyavármegye nemesei.
=1909/4. 151—152.

Angyal Pál: Baranya vármegye 1732-től [1742!] 1743. okt. 29-ig.
=1910/3. 80—87. /É/.

Angyal Pál: Baranyavármegye 1742. október 29-étől 1750. julius 17-ig.
=1911/1. 13—18. /É/.

Angyal Pál: Baranya vármegye 1750. julius 17-től 1758. január 31-ig.
=1911/2. 41—49. /É/.

Angyal Pál: Baranyavármegye 1758. január 31-től, 1769. április 26-ig.
=1911/3. 97—107. /É/.

családtörténet (folyt.)
Angyal Pál: Baranya vármegye 1769. április 26-tól 1777. november 7-ig.
=1911/4. 136—148. /É/.

Angyal Pál: Baranya vármegye 1777. november 7-től 1782. május 27-ig.
=1912/1—2. 58—64. /É/.

Angyal Pál: Baranya vármegye 1782. julius 8-tól 1786. végéig.
=1912/3. 106—115. /É/.

sikabonyi Angyal Pál: Baranyavármegye 1787-től 1790. február 25-éig.
=1913/2. 71—78. /É/.

Rónaky Kálmán: Amtmann Prosper fuvolája. — Emlékezés Amtmann Prosper fuvolaművészre, családjára, kortársaira és az akkori életre. [Dietrich Ignác versével.]
=1913/3. 91—106., I t. /É/.

sikabonyi Angyal Pál: Baranyavármegye 1790-ben.
=1913/3. 106—117. /É/.

Angyal Pál: Baranya vármegye 1791-től 1794. április 25-ig. 1—2.
=1913/4. 151—163. /É/.; 1914/2. 70—80. /É/.

Cserkuti Adolf: Az első pécsi zsidók.
=1914/1. 1—27. /É/.

sikabonyi Angyal Pál: Baranyavármegye 1794. április 25-től 1796. végéig.
=1914/4. 119—132. /É/.

[Szentkirályi István]: Berényi Zsigmond gróf pécsi püspök rokonsága.
=1928—1929/1. 23—25. /KK/.

Sebestyén Béla: Az idősebb Siklósi Gyula életpályája 1201—1237.
=1928—1929/4. 134—136. /KK/.

Visy László: Pellérd földesurai.
=1930/1—4. 60—64. /É/.

Szentkirályi István: Baranya első főispánja a hódoltság után [gróf trakostyáni Draskovics Iván 1689-től].
=1942. 30—37.

családtörténet (folyt.)
Holub József: Adatok Pécs város és Baranya megye történetéhez [XIV—XVI. század].
=1960. 183—196.

Knézy Judit: A Bencsik fazekascsalád története.
=1969—1970. 259—282., 21 kép, VII t.

Zentai Tünde: A zengővárkonyi ház.
=1984. 211—238., 32 kép, 1 családfa.

Romváry Ferenc: A pécsi "Vasváry ház" története.
=1989. 239—283., 48 kép.

Rózsa Miklós: Caflisch Kristóf cukrász és svájci rokonsága.
=1995. 89—105., 1 családfa, 5 kép.

Járányi László: Egy pécsi patrícius család I.
=1998. 167—180.

csanak
Füzes Endre: A Janus Pannonius Múzeum fa ivópoharai.
=1962. 327—340., 25 kép.

csángók
Bosnyák Sándor: A moldvai csángók mondáiból.
=1968. 169—183., 2 kép.

Virt István: Halottas szokások és hiedelmek a Baranya megyében élő moldvai csángóknál.
=1989. 227—238., 8 ábra.

csatahely
Papp László: A mohácsi csatahely kutatása.
=1960. 197—253., 1 mell., 11 helyszínrajz.

Csatár
Szentkirályi István: A csatári pálosmonostor.
=1916/1—2. 11—14. /É/.

csatorna
Fülep Ferenc: Adatok a pécsi székesegyház alatt húzódó csatorna kérdéséhez.
=1961. 59—67., 7 kép, IV t.

Csecsen-Ingus Köztársaság
Sára U. Nógrádi — Ákos Uherkovich: Preliminary report on the Trichoptera fauna of the Chechen-Ingoosh ASSR, Soviet Union.
=1991. 31—36., 2 kép.

Sára Nógrádi — Ákos Uherkovich: Further examination of Trichoptera of the Chechen-Ingoosh Republic, Russia.
=1992. 19—32., 10 ábra.

cseppkőbarlangok
Róna Jenő: Cseppkőbarlang Beremenden.
=1913/2. 86—87. /KK/.

Gebhardt Antal: A Mecsek hegység barlangjainak biológiai vizsgálata.
=1963. 5—32., 7 kép.

Gebhardt Antal: Varga Lajos mikrofaunisztikai vizsgálatai az Abaligeti-barlangban.
=1964. 31—37., 1 kép.

Cserdi
ifj. Kodolányi János: Adatok a nyugati Mecsek paraszti szőlőgazdálkodásához és borászatához.
=1958. 147—178.

cserépleletek
Csalog József: A nagyszentmiklósi kincs arany korsóinak cserépből készült változatai.
=1939—1940. 52—54., V. t.

Gallus Sándor: A Magyar Történeti Múzeum raktárának baranyamegyei leletei.
=1941. 25—29.

Török Gyula: Újabb leletek a zóki Várhegytetőről.
=1942. 10—19., 1 kép, I—IV. t.

Parádi Nándor: Beszámoló a pécsi Tettyén 1957. évben végzett ásatásról.
=1958. 129—134., 3. mell., LIX—LXIII. t.

Kőhegyi Mihály: Egy bélyeges római tetőcserép Dunaszekcsőről.
=1964. 143.

cseres-tölgyes
Uherkovich Ákos: Adatok Baranya nagylepkefaunájának ismeretéhez X. Egy mecseki cseres-tölgyes erdő nagylepkéiről (Lepidoptera).
=1979. 63—75., 11 ábra.
Cserkút
Füzes Endre: Adatok a mecseki megosztott településekhez.
=1956. 82—103., 6 kép.

Füzes Endre: Népi építkezés Mecsek-Hegyalján.
=1959. 215—247., XXXIX—XLI. t.

Cserkuti Adolf
Péter József: Cserkuti Adolf (1859—1928). Emlékbeszéd.
=1930/1—4. 57—60. /É/.

csigák
Gebhardt Antal: Malakofaunisztikai és ökológiai vizsgálatok a Mecsek hegységben és a Harsányi hegyen.
=1957. 106—136.

Gebhardt Antal: A Mecsek-hegység és a Harsányi hegy jégkori Mollusca-faunája.
=1958. 5—30., 1 mell.

Gebhardt Antal: A dömörkapui karszt (Mecsek-hegység) Mollusca- (csiga) faunájának környezeti és társulástani vizsgálata.
=1959. 5—33., I—II. t.

Gebhardt Antal: A Mecsek-hegység déli síkjának Mollusca-faunája.
=1961. 5—32.

csillagnevek
Mándoki László: Szalmásút.
=1962. 287—307., 4 térk.

Mándoki László: Herman Ottó csillagnévgyűjtései.
=1965. 167—179., 9 kép.

csiszolt kőeszközök
Zsolt Schléder — Katalin T. Bíró: Petroarchaeological studies on polished stone artifacts from Baranya county, Hungary.
=1998. 75—101., 8 ábra, 7 t. f., 6 t.

csizmadia céh
Szőnyi Ottó: A pécsi csizmadia-céh 1774. évi felszabaditó levele.
=1917/1—4. 17—19. /KK/.

Mándoki László: Déldunántúli lábbeliábrázolások a XIX. század elejéről.
=1963. 251—258., 12 kép.

csodaforrások
Lantosné Imre Mária: Szakrális táj és kultusz a pécsi egyházmegyében I. Csodaforrások és szentkutak.
=1994. 197—211., 18 ábra.

csontleletek
Régiségek, csontleletek.
=1908/1. 38. /K/.; /1. 39. /F/.

[Marosi Arnold] M. A.: Pécsi leletek az ős- és római korból.
=1908/4. 156—157. /RK/.

 [Róna Jenő] R. J.: Mammut-lelet Németpalkonyán.
=1911/3. 124. /KK/.

[Szőnyi Ottó] Sz. O.: Apró hírek. [Dominikánus ház, Hamerli ház, csontleletek.]
=1913/3. 125. /KK/.

Regöly-Mérei Gyula: Palaeopathologiai vizsgálatok a Janus Pannonius Múzeum aeneolith-korból származó emberi csontlelet anyagán.
=1960. 75—83., I—VI. t.

Bökönyi Sándor: A lengyeli kultúra gerinces faunája. I—III.
=1960. 85—133., VII—XII. t.; 1961. 91—104.; 1962. 73—101.

Zs. K. Zoffmann: An Anthropological Study of the Neolithic Cemetery at Villánykövesd (Lengyel Culture), Hungary.
=1968. 25—38., 3 kép, I—IV. t.

K. Zoffmann, Zsuzsanna: Anthropologische Untersuchungen der mittelbronzezeitlichen Bevölkerung der Gäberfelder von Mosonszentmiklós—Jánosházapuszta und Siófok—Széplak (Ungarn).
=1971. 43—58., 6 kép, 10 t.

Gábor Bándi: Untersuchung der Bestattungsbränche bei bronzezeitlichen Brandgräberfeldern.
=1971. 59—67., 11 kép.

Jerem Erzsébet: Késővaskori sírleletek Beremendről (Baranya megye).
=1971. 69—90., 11 kép, I—V. t.

Zsuzsanna K. Zoffmann: Die Anfarbeitung des kupferzeitlichen und frühbronzezeitlichen anthropologischen Materials aus Vučedol (Jugoslawien).
=1972—1973. 51—60., 1 téprk., 5 t.

csontleletek (folyt.)
Nándor Kalicz: Früh- und Spätneolithische Funde in der Gemarkung des Ortes Lánycsók (Vorbericht).
=1977. 137—156., 11 t.

Zsuzsanna K. Zoffmann: Anthropological Finds in Lánycsók. Hungary, from the Early Neolithic Starčevo Culture.
=1977. 157—162., 1 kép, I t.

István Ecsedy: Die Funde der Spätkupferzeitlichen Boleráz-Gruppe von Lánycsók.
=1977. 163—183., 3 kép, XII t.

István Ecsedy: Die Siedlung der Somogyvár-Vinkovci Kultur bei Szava und einige Fragen der Frühbronzezeit in Südpannonien.
=1978. 97—136., 10 kép, XVII t.

István Vörös: The animal remains from the Roman imperial period of Kővágószőlős.
=1985—1986. 243—247.

Nagy Erzsébet: A Pécs-Nagyárpád, Boros utcai avarkori temető 1985—1987. évi ásatása.
=1989. 93—128., 14 ábra, XVII t.

Pásztor Adrien: A bólyi avarkori temető értékelése.
=1989. 129—146., 5 t.

Nagy Erzsébet: V. századi népvándorláskori sírok Pécs-Málom lelőhelyen.
=1993. 95—102., 2 ábra, III t.

Szalai Ferenc: A Pécs-Málom és a Zsibót-Domolospuszta lelőhelyeken feltárt koranépvándorláskori temetkezések antropológiai vizsgálata.
=1993. 103—114., 1 ábra, 5 táblázat, 3 t.

Nagy Erzsébet: Avar temető a pécsi Hőerőmű területén.
=1994. 85—95., 4 ábra, 5 t.

Szalai Ferenc: A Pécs-Hőerőmű lelőhelyen feltárt avar kori csontvázleletek antropológiai vizsgálata.
=1994. 97—106., 6 táblázat, 3 t.

Szalai Ferenc: A Pécs-Nagyárpád, Boros utca lelőhelyen feltárt avar kori temető csontvázainak antropológiai és paleopatológiai vizsgálata.
=1994. 107—132., 2 ábra, 11 táblázat, 6 t.

csontleletek (folyt.)
Török Gyula: Avar kori lovasok Solymáron.
=1995. 53—68., 3 ábra, VII t.

Gábor Olivér: Későantik sírok Mágocson.
=1998. 113—130., 4 kép, VIII t.

K. Zoffmann Zsuzsanna: Emertani leletek a Badeni kultúra Pécs-Hőerőmű lelőhelyéről.
=1998. 141—146., 2 táblázat, 1 t.

Montskó Péter: A Pécs, Kertváros avar kori temető csontvázleleteinek paleopathológiai vizsgálata ortopédiai szempontból.
=1998. 147—155., 12 ábra.

Csontváry Kosztka Tivadar
Romváry Ferenc: Csontváry szénrajzai. Adalék Csontváry grafikai munkásságához.
=1975—1976. 281—310., 3 rajz, 4 ábra, XII t.

Lajos Németh: Tivadar Csontváry Kosztka: La fontaine de la Vierge ŕ Nazareth.
=1977. 347—354., 4 kép.

Szabó Júlia: Néhány ikonográfiai előzmény Csontváry cédrus festményeihez.
=1978. 363—388., 16 ábra.

Zombori Lajos: Csontváry állatábrázolásai.
=1981. 205—216., 1 rajz.

Zombori Lajos: Csontváry rejtett állatképei.
=1985—1986. 347—357., 50 ábra.

Uherkovich Gábor: Szepesi adat Csontváry életéhez.
=1989. 285—287., 2 kép.

Zombori Lajos: Csontváry nyomában a Felvidéken.
=1996—1997. 215—219., 7 ábra.

Csontváry-krónika
Zombori Lajos — Romváry Ferenc: A Csontváry-krónika korai fogalmazványa I—II.
=1989. 289—293.; 295—303.

csőrösrovarok
Levente Ábrahám: On the Neuropteroidea and Mecoptera of Baranya County, Hungary.
=1990. 13—18., 1 térk., 1 t.
cukrászat
Rózsa Miklós: Caflisch Kristóf cukrász és svájci rokonsága.
=1995. 89—105., 1 családfa, 5 kép.

Cun
Zentai János: Cuni szőlőmetszőkések.
=1962. 363—368., 7 kép.

Czindery család
Visy László: Pellérd földesurai.
=1930/1—4. 60—64. /É/.

Czindery György
Kováts Valéria: Közlemények a Zrinyi Miklós Múzeum levéltári anyagából. [3 levél a XVII. századból és egy Kossuth-levél 1870-ből.]
=1959. 165—186.

dagerrotípia
B. Horváth Csilla: A Helytörténeti Osztály három dagerrotípiájának ismertetése.
=1978. 253—255., 5—7. ábra. /RK/.

Dallos Miklós püspök
Holovics Flórián: Baranya a XVII. század elején. Dallos Miklós pécsi püspök jegyzete 1620-ban.
=1966. 171—178.

dalok
Begovácz Rózsa: Dráva menti horvát húsvéti dalok. (Zenei lejegyzés: Matusek László.)
=1979. 273—300.

darazsak
J. B. Szabó: Eine neue Art, Platygaster vedresi sp. n. aus dem Mecsek-Gebirge, Ungarn (Hymenoptera, Proctotrupoidea, Platygasteridae).
=1974. 85—86., 3 ábra.

Józan Zsolt: Dél-Dunántúl kaparódarázs (Hymenoptera, Sphecoidea) faunájának alapvetése.
=1984. 53—86., 11 ábra, 18 t.

Dékány család
Zentai Tünde: A zengővárkonyi ház.
=1984. 211—238., 32 kép, 1 családfa.

Dél-Alföld
Bándi Gábor: A dunántúli mészbetétes edények népének kelet-magyarországi kapcsolatai.
=1968. 63—73., 3 kép, I—VI. t.

Borbála Maráz: Chronologische Probleme der Spätlatčnezeit in der Südtiefebene (Südost-Ungarn).
=1974. 107—128., 5 kép, 2 térk., IV t.

Dél-Baranya
Vass Anna: Mikroszkópikus gombák Dél-Baranyából I—. [A folytatás az Évkönyvben nem jelent meg.]
=1960. 69—73.

Dél-Dunántúl
Kalicz Nándor: A balatoni csoport emlékei Dél-Dunántúlon.
=1969—1970. 75—96., 7 kép, I—XII. t.

Fazekas Imre: Adatok Dél-Dunántúl Eupithecini-faunájának elterjedéséhez és fenológiájához (Lep.: Geometridae).
=1975—1976. 49—56., 4 ábra, 1 t.

Horvatovich Sándor: Adatok Dél-Dunántúl bogárfaunájához I. (Coleoptera: Cicindelidae, Carabidae).
=1977. 45—55.

Horvatovich Sándor: Hazánk faunájára új és ritka bogárfajok a Dél- és Nyugat-Dunántúlról (Coleoptera). I—IV.
=1978. 31—39.; 1979. 33—43.; 1980. 71—83.; 1981. 19—32.

Uherkovich Ákos: Vándorlepke-megfigyelések a Dél-Dunántúlon, 1966—1977 (Lepidoptera).
=1978. 51—70., 17 ábra.

István Ecsedy: Die Siedlung der Somogyvár-Vinkovci Kultur bei Szava und einige Fragen der Frühbronzezeit in Südpannonien.
=1978. 97—136., 10 kép, XVII t.

Borbála Maráz: Zur Frühhallstattzeit in Süd-Pannonien.
=1978. 145—164., 6 kép, VIII t.

Uherkovich Ákos: A Dél- és Nyugat-Dunántúl tűlevelűeken élő nagylepkéi (Lepidoptera).
=1979. 77—91., 11 ábra.

Dél-Dunántúl (folyt.)
Papp Jenő: A Dél-Dunántúl gyilkosfürkész faunájának alapvetése (Hymenoptera, Braconidae) I—VI.
=1981. 67—70.; 1983. 51—58.; 1985—1986. 33—36.; 1990. 71—76.; 1991. 49—58.; 1998. 57—63.

Szabóky Csaba: A Dél-Dunántúl molylepkéi I. Nattán Miklós molylepke-gyűjteménye (Lepidoptera).
=1982. 15—35., 1 térk.

Ákos Uherkovich: Lepidoptera on birch and alder in South and West Transdanubia, Hungary.
=1983. 39—49., 27 ábra.

Sára U. Nógrádi — Újhelyi Sándor — Uherkovich Ákos: Fundamental faunistic data on Caddisflies (Trichoptera) of South Transdanubia, Hungary.
=1984. 37—48., 3 ábra.

Józan Zsolt: Dél-Dunántúl kaparódarázs (Hymenoptera, Sphecoidea) faunájának alapvetése.
=1984. 53—86., 11 ábra, 18 t.

L. Imre Mária — Lantos Miklós: Nyugat-európai házépítési technika hagyománya a dél-dunántúli németeknél. (A Fachwerk építkezés utóélete.)
=1988. 187—210., 37 ábra.

Zentai Tünde: A dél-dunántúli parasztházak tetőszerkezete.
=1989. 209—225.

Zentai Tünde: A lakóház alaprajzi fejlődése a Dél-Dunántúlon.
=1990. 163—188., 20 ábra.

Anna Vass: Some new and interesting fungi from the South Transdanubia.
=1991. 5—7., 1 kép.

Mariann K. Földessy: Data to the Heteroptera fauna of South Transdanubia, Hungary.
=1992. 13—17.

Zalai-Gaál István: A lengyeli kultúra kronológiai problémái a Dél-Dunántúlon.
=1992. 79—91.

Dél-Magyarország
Bándi Gábor — Kovács Tibor: Adatok Dél-Magyarország bronzkorának történetéhez. (A Szeremle-csoport.)
=1969—1970. 97—111., 3 kép, 2 térk., I—XVI. t.

Sára Nógrádi — Ákos Uherkovich: The caddisfly fauna of the Gyöngyös streamsystem, South Hungary (Trichoptera).
=1987. 15—24., 4 ábra.

Anna Vass: The microscopic fungi of the Old Juniper Woodland of Barcs, South Hungary.
=1988. 7—17., III t.

Begovácz Rózsa: "A örök világosság fényeskedjék neki..." A végtisztesség megadásának alakulása a Dráva menti horvátoknál (Dél-Magyarország).
=1996—1997. 149—157., 3 kép.

Antal Nagy: Data on the Orthoptera fauna of the Villány Hills, South Hungary.
=1998. 41—48., 4 ábra, 3 t.

Sára Nógrádi — Ákos Uherkovich: Studies on the caddisflies (Trichoptera) of the Gemenc Landscape Protection Area (Duna-Dráva National Park), South Hungary.
=1998. 65—73., 4 ábra, 4 t.

Délkelet-Dunántúl
Gungl Ferenc: A szociáldemokrata szervezetek szerepe az őszirózsás forradalom idején Délkelet-Dunántúlon (1918 szeptember — 1918 november).
=1972—1973. 167—176.

Délkelet-Európa
J. Makkay: The Chalcolithic Male Relief from Villánykövesd and the Earliest Male Figurines in South-Eastern Europa.
=1968. 39—62., 2 kép, 10 t.

Délnyugat-Dunántúl
Imre Fazekas: Bausteine zur Kenntnis der Zygaenidae-Fauna Ungarns I. Die Grünzygaenen des SW-Transdanubiens (Lepidoptera).
=1979. 45—62. 19 ábra.

Uherkovich Ákos: A mecseki Nagy-Mély-völgy nagylepkefaunája és a Délnyugat-Dunántúl bükkön élő faunaelemei (Lepidotera).
=1983. 23—37., 10 ábra.

Délnyugat-Magyarország
Zsuzsanna K. Zoffmann: Anthropological Analysis of the Cemetery at Zengővárkony and the Neolithical Lengyel Culture in SW-Hungary.
=1969—1970. 53—73., 2 kép, 14 t., I—XIV. t.

délszlávok
Füzes Endre: A duda (gájda) készítése Mohácson.
=1958. 179—186., LXIV. t.

Mándoki László: Délszláv találós kérdések.
=1974. 243—274., 2 kép.

Délvidék
Dankó Imre: A Délvidék és a hajdúság.
=1966. 179—190.

denevérek
Havranek László: A Mecsek-hegység barlangi denevérfaunája.
=1962. 39—51., 4 kép.

Derkovits Gyula
Várkonyi György: "Hagyomány" és "lelemény". Archetipikus elemek Derkovits Gyula késői korszakának kompozíciós megoldásaiban.
=1995. 185—210., 54 kép.

Dési Huber István
Aradi Nóra: Egy Dési Huber — Kollwitz analógia.
=1978. 357—361., 2 ábra.

diáktartás
Fejes György: Diáktartás Pécsett 1814-ben.
=1928—1929/2—3. 78—79. /KK/.

dialektusok
Mészáros György: Cigánydialektusok Magyarországon. (Nyelvföldrajz.)
=1969—1970. 309—320., 1 térk.

dinnyetermesztés
Zentai János: Hevesi dinnyések Ormánságban.
=1964. 193—204., 28 kép.

Diósviszló
ifj. Kodolányi János: A diósviszlói halottíró asszonyok.
=1956. 149—166., XXVIII. t.

Dischka Győző
Szegedy Rezső: Dischka Győző (1846—1901) emlékezete.
=1910/1. 1—10. /É/.

díszítőelemek
Sarkadiné Hárs Éva: A Pécs, Káptalan-u. 2. sz. épület díszítő elemei.
=1956. 48—54., IX—XVI. t.

Mendöl Zsuzsanna: Épületekhez kapcsolódó díszítő üvegmunkák Pécsett.
=1990. 217—242., 39 ábra.

dísznövények
Vass Anna: Adatok a dísznövények mikroszkópikus gombáinak ismeretéhez. I—II.
=1965. 49—51.; 1979. 7—9.

Dobits Mátyás
Szentkirályi István: Régi theologiai tanárok [XVIII. század vége].
=1916/1—2. 24. /KK/.

Dobrovics Péter
Várkonyi György: Dobrovics Péter a magyar képzőművészetben.
=1991. 269—278., 12 ábra.

Dombay-tó
Gábor Uherkovich: Zur Limnologie der Stauseen des Mecsek-Gebirges (Ungarn).
=1974. 7—31., 2 kép, VI t.

Dombay Ferenc remete
Szentkirályi István: Remeteélet a Jakabhegyen a XVIII. században.
=1910/3. 65—73. /É/.

Dombay János
Dombay János 1900—1961. Nekrológ.
=1960. 5.

Papp László: Dombay János munkássága.
=1961. 189—203., 1 kép.

Lengvári István: Dombay János levelezéséből III. [Az I. rész még nem jelent meg, a II. rész: =Baranya IX—X., 1996—1997. 253—263.]
=1998. 325—340.

dombormű-részlet
Szőnyi Ottó: Régiségleletek.
=1908/2. 67—69. /RK/.
Dominikánus ház
Szőnyi Ottó: A pécsi Dominikánus ház üvegképei.
=1913/2. 86. /KK/.

[Szőnyi Ottó] Sz. O.: Apró hírek. [Dominikánus ház, Hamerli ház, csontleletek.]
=1913/3. 125. /KK/.

Domolospuszta
János Dombay: Der gotische Grabfund von Domolospuszta.
=1956. 104—130., 4 kép, XVII—XXV. t.

Regöly-Mérei Gyula: Kórbonctani szempontok sírleletek torzult és torzított koponyáinak vizsgálatakor, különös tekintettel a domolospusztai leletre.
=1959. 275—286., XLVIII—LII. t.

Dorfmeister István
Szőnyi [Ottó]: A szigetvári templom kibővítése.
=1911/1. 21—22. /KK/.

Szőnyi Ottó: A mohácsi szentferencrendi templom főoltárképe.
=1913/2. 88—89. /KK/.

dögkeselyű
Róna Jenő: Dögkeselyű (Neophron percnopterus L.) a pécsi múzeumban.
=1913/1. 44—45. /KK/.

Dömörkapu
Gebhardt Antal: A dömörkapui karszt (Mecsek-hegység) Mollusca- (csiga) faunájának környezeti és társulástani vizsgálata.
=1959. 5—33., I—II. t.

Draskovics család, gróf, trakostyáni
Szentkirályi István: Baranya első főispánja a hódoltság után [gróf trakostyáni Draskovics Iván 1689-től].
=1942. 30—37.

Dráva
Uherkovich Gábor: A Dráva magyarországi szakaszának algavegetációjáról.
=1978. 7—23., 1 ábra, V t.

Uherkovich Gábor: A Dráva potamofitoplanktonja mennyiségi viszonyairól.
=1980. 7—19., VI t.

Kovács Sándor: A drávai hajósok élete a XIX. században.
=1988. 211—221., 1 ábra.
Dráva (folyt.)
Dénes Andrea —Ortmann-né Ajkai Adrienne: A Dráva baranyai holtágai. Általános és botanikai jellemzés, természetvédelmi kérdések.
=1998. 5—26., 6 ábra.

Ortmann-né Ajkai Adrienne — Dénes Andrea: A Dráva-holtágak fátlan növénytársulásai.
=1998. 27—39., 4 t.

Dráva mente
Kőhegyi Mihály: Baranyai jobbágysérelmek. Drávamenti községek kérvényei az 1848-as országgyűléshez.
=1968. 225—243., 1 kép.

Frankovics György: Vile-történetek a Dráva menti horvátoktól.
=1972—1973. 239—252., 1 térk.

Begovácz Rózsa: Dráva menti horvát húsvéti dalok. (Zenei lejegyzés: Matusek László.)
=1979. 273—300.

Begovácz Rózsa: A Dráva menti horvátok népviselete.
=1981. 165—195., 49 kép.

Begovácz Rózsa: Házasságkötés és szokásköre a Dráva menti horvátoknál.
=1983. 223—239.

Begovácz Rózsa: "A örök világosság fényeskedjék neki..." A végtisztesség megadásának alakulása a Dráva menti horvátoknál (Dél-Magyarország).
=1996—1997. 149—157., 3 kép.

Dráva-sík
Uherkovich Ákos: Adatok Baranya nagylepkefaunájának ismeretéhez IX. Újabb faunisztikai adatok a Dráva-síkról és a Villányi-hegységből (Lepidoptera).
=1978. 41—49., 5 ábra.

Dénes Andrea — Kevey Balázs — Ortmann-né Ajkai Adrienne — Pálfai László: A Dráva-sík védelmet érdemlő területei.
=1996—1997. 5—12., 1 ábra.

Drávacsehi
Kiss Z. Géza: Ormánsági tűzkárjelentések a néptudományi kutatás szolgálatában. (Drávacsehi, 1814.)
=1990. 189—199.

Drávapiski
Zentai János: Egy letűnt életforma utolsó képviselője az Ormánságban. — A kólészó —.
=1965. 181—203., 31 kép.

Drávaszög
Gönyey Sándor: A Drávaszög néprajzi elkülönülése.
=1942. 38—64., 18. kép, V—XI. t.

Penavin Olga: Mutatvány a baranyai-drávaszögi nyelvatlaszból.
=1967. 135—151., 14 térképlap.

Katona Imre: A drávaszögi folklór helye a magyar néphagyományban.
=1993. 179—184.

Lábadi Károly: Törökök a drávaszögi népi emlékezetben.
=1993. 185—191.

Lábadi Károly: Luca-kultusz a Drávaszögben.
=1994. 213—217., 1 térk.

duda
Füzes Endre: A duda (gájda) készítése Mohácson.
=1958. 179—186., LXIV. t.

Duna-Dráva Nemzeti Park
Sára Nógrádi — Ákos Uherkovich: Studies on the caddisflies (Trichoptera) of the Gemenc Landscape Protection Area (Duna-Dráva National Park), South Hungary.
=1998. 65—73., 4 ábra, 4 t.

Duna-Tisza köze
Bándi Gábor: Adatok a Közép-Dunamedence korai és középső bronzkorának települési kérdéseihez.
=1962. 103—109., 7 kép.

Attila Kiss: Die Frage der geographischen Lage des früh- und mittelawarenzeitlichen Herrschaftszentrums.
=1988. 77—89., 2 térk., 1 t.

Dunakömlőd
Roska Márton: A dunakömlődi (Tolna m.) rézlelet és Erdély.
=1957. 5—13.

Dunántúl
Vajkai Aurél: Római emlékek Dunántúl néprajzában.
=1939—1940. 40—51., 10 kép.

Bándi Gábor: Adatok Dunántúl korabronzkori történetéhez.
=1964. 65—72.

Attila Kiss: Unpublished Finds from the V. Century originated from Transdanubia in the British Museum and the Janus Pannonius Museum.
=1969—1970. 119—123., 7 kép, I—II. t.

Dunaszekcső
Fejes György: A dunaszekcsői lovasistenség ólomtáblácskája.
=1930/1—4. 70—72., 1 kép. /É/.

Kőhegyi Mihály: Egy bélyeges római tetőcserép Dunaszekcsőről.
=1964. 143.

Kőhegyi Mihály: Adatok Dunaszekcső (Lugio) topográfiájához.
=1964. 144.

Kőhegyi Mihály: Jelenetes és feliratos római orsógomb Dunaszekcsőről.
=1965. 75—80., 4 kép.

Kőhegyi Mihály — Novotny Iván: Adatok és megjegyzések a Contra Florentiam római kori kikötőről.
=1967. 39—48., 12 kép.

Ecsedy István: Őskori leletek Dunaszekcső-Várhegyről.
=1984. 89—125., 16 kép, 24 t.

Kőhegyi Mihály: Rómer Flóris és Paulovics István feljegyzései Dunaszekcsőről.
=1998. 319—324., 1 ábra.

dzsámiépítészet
Gerő Győző: Hódoltságkori kutatások Baranyában. (Újabb adatok a magyarországi dzsámiépítészet történetéhez.)
=1972—1973. 95—116., 24 kép.

ecet
Zentai János: Két adat Ormánság népének régi életéhez.
=1968. 185—200., 13 kép.

edényleletek
[Marosi Arnold] M. A.: Pécsi leletek az ős- és római korból.
=1908/4. 156—157. /RK/.

Pusztai Rezső: Mezolitikus leletek Somogyból.
=1957. 96—105.

Dombay János: Későrómai temetők Baranyában.
=1957. 181—330., I—XL. t.

Fülep Ferenc: Újabb ásatások a pécsi cella trichorában.
=1959. 75—89., XXIII—XXV. t.

Parádi Nándor: Árpád-kori perembélyeges edénytöredék Pécsről.
=1959. 91—96., XXVI. t.

Bándi Gábor: Adatok Dunántúl korabronzkori történetéhez.
=1964. 65—72.

Draveczky Balázs: A bogátpusztai függeszthető edény.
=1964. 141—142., 3 kép.

Gábor Bándi: Ursprung und innere Chronologie der Kultur der inkrustierten Keramik in Westungarn.
=1965. 61—74.

Stefan Foltiny: Zwei Prachtgefässe der Osthallstattkultur in Westungarn.
=1966. 57—61., 2 kép.

stván Ecsedy: Excavation at Lánycsók in 1976 (Preliminary Report).
=1977. 119—135., 9 kép, VII t.

Nándor Kalicz: Früh- und Spätneolithische Funde in der Gemarkung des Ortes Lánycsók (Vorbericht).
=1977. 137—156., 11 t.

Ecsedy István: Adatok a Somogyvár-Vinkovci kultúra kérdéséhez.
=1977. 185—194., I t.

István Ecsedy: Die Siedlung der Somogyvár-Vinkovci Kultur bei Szava und einige Fragen der Frühbronzezeit in Südpannonien.
=1978. 97—136., 10 kép, XVII t.

Borbála Maráz: Zur Frühhallstattzeit in Süd-Pannonien.
=1978. 145—164., 6 kép, VIII t.
edényleletek (folyt.)
Kárpáti Gábor: Középkori kutak Pécsett — I—II.
=1978. 165—192., 19 ábra, VIII t.; 1983. 99—115., 6 kép, VII t.

Ecsedy István: Bronzkori leletek Lánycsókról.
=1979. 95—112., 1 kép, XII t.

István Zalai-Gaál: Die chronologischen Grundfragen des neolithischen Gräberfeldes von Zengővárkony.
=1980. 101—110., 2 t., 1 tasakolt térk.

Maráz Borbála: A szkítakori őslakosság La Tčne-kori továbbélése Kelet-Magyarországon. (Régészeti adatok a Kárpát-medencei kelta — szkíta kapcsolatok kérdéséhez.)
=1981. 97—119., 6 kép, VII t.

Ecsedy István: Ásatások Zók-Várhegyen (1977—1982). (Előzetes jelentés.)
=1982. 59—105., 45 kép, XIV t.

Maráz Borbála: La Tčne-kori leletek Jugoszláviából és Romániából magyarországi múzeumokban.
=1982. 107—116., 1 térk., V t.

Sonkoly Károly: Római kori hamvasztásos urnasír Pécs belvárosában.
=1982. 117—123., 8 kép.

Katona Győr Zsuzsa: Római kori edényégető kemencék Pécs belvárosában.
=1983. 61—82., 11 kép, IX t.

Ecsedy István: Őskori leletek Dunaszekcső-Várhegyről.
=1984. 89—125., 16 kép, 24 t.

Maráz Borbála: Későbronzkori magaslati település Pécs-Jakabhegyen. (Előzetes közlemény az 1976—83. évi ásatásokról.)
=1985—1986. 39—64., 5 kép, XVII t.

Katona Győr Zsuzsa: A millefiori üvegek elterjedése és kronológiai helyzete Pannoniában.
=1988. 69—76., 1 ábra, II t.

Nagy Erzsébet: A Pécs-Nagyárpád, Boros utcai avarkori temető 1985—1987. évi ásatása.
=1989. 93—128., 14 ábra, XVII t.

edényleletek (folyt.)
Pásztor Adrien: A nagyharsányi avarkori temető értékelése.
=1990. 77—97., IX t.

Gábor Olivér: Későantik sírok Mágocson.
=1998. 113—130., 4 kép, VIII t.

éger
Ákos Uherkovich: Lepidoptera on birch and alder in South and West Transdanubia, Hungary.
=1983. 39—49., 27 ábra.

Éger-völgy
Majer József: Az Éger-völgy (Mecsek hegység) Solvidae, Startiomyidae és Scenopinidae faunája (Diptera).
=1981. 63—66.

Majer József: Pécs, Éger-völgy Tabaninae faunája.
=1982. 51—56., 1 ábra.

Majer József: Adatok Pécs, Éger-völgy Tabanidae (Diptera) faunájához.
=1984. 49—52., 1 t.

égetőkemencék
Katona Győr Zsuzsa: Római kori edényégető kemencék Pécs belvárosában.
=1983. 61—82., 11 kép, IX t.

egyenesszárnyúak
Rácz István — Varga Zoltán: Adatok a Mecsek és a Villányi-hegység Orthoptera faunájának ismeretéhez.
=1984. 29—35., 3 ábra, 3 t.

Antal Nagy: Data on the Orthoptera fauna of the Villány Hills, South Hungary.
=1998. 41—48., 4 ábra, 3 t.

egyetemek
Békefi Remig: A pécsi egyetem. [Az akadémiai székfoglaló ismertetése.]
=1909/1. 40—41.

Petrovich Ede: A középkori pécsi egyetem megszűnése.
=1966. 153—170., 10 kép.

Székely György: A pécsi és óbudai egyetem alapítása a középeurópai egyetemlétesítések összefüggéseiben.
=1967. 155—174.
egyetemek (folyt.)
Petrovich Ede: A kőzépkori pécsi egyetem épülete és címere.
=1971. 151—166., 10 kép.

G. Sándor Mária: A pécsi Püspökvár feltárt középkori egyházi és világi épületei.
=1992. 105—114. 12 ábra.

egyházi birtokok
Lőcs egyházi birtok volt?
=1908/3. 129. /K/.; /4. 170. /F: Szentkirályi István/.

egyházi épületek
G. Sándor Mária: A pécsi Püspökvár feltárt középkori egyházi és világi épületei.
=1992. 105—114. 12 ábra.

egyházszervezés
Györffy György: Megemlékezés István királyról születésének ezredik évfordulóján. [Borsos Miklós szobra Szent Istvánról.]
=1969—1970. 127—132.

ekék
[Marosi Arnold] M. A.: Római leletek.
=1909/2. 87. /KK/.

Kiss Attila: A mohácsi késő-középkori vaseszköz lelet. (Adatok a Kárpát-medencei középkori ekék szerkezetéhez.)
=1963. 159—166., 6 kép.

élelemtárak
Huszár Zoltán: Adatok a Dunagőzhajózási Társaság (DGT) Pécs környéki bányatelepeinek élelemtárairól (1896—1939).
=1998. 199—213.

elemi iskolák
Szieberth Róbert: Pécs szab. kir. város népoktatásának történetéből.
=1911/3. 110—121. /É/.

Szentkirályi [István]: Pécs iskolái az 1774. évben.
=1914/2. 81—83. /KK/.

ellátás
Othmar Pickl: Nachschub für Pécs/Fünfkirchen im Kriegswinter 1686/87. Zur Verproviantierung von Pécs, Siklós und Kaposvár im ersten Winter nach der Rückeroberung.
=1990. 99—111., 1 térk.
Ellend
Dombay János: Árpád-kori temetők Baranyában. I—II.
=1960. 135—158., 2 mell., XIII—XXIX. t.; 1961. 69—84., 2 mell., 7 kép, I—XV. t.

elöljárók
Angyal Pál ism.: Andretzky József: Baranyavármegye nemesei.
=1909/4. 151—152.

Angyal Pál: Baranya vármegye 1732-től [1742!] 1743. okt. 29-ig.
=1910/3. 80—87. /É/.

Angyal Pál: Baranyavármegye 1742. október 29-étől 1750. julius 17-ig.
=1911/1. 13—18. /É/.

Angyal Pál: Baranya vármegye 1750. julius 17-től 1758. január 31-ig.
=1911/2. 41—49. /É/.

Angyal Pál: Baranyavármegye 1758. január 31-től, 1769. április 26-ig.
=1911/3. 97—107. /É/.

Angyal Pál: Baranya vármegye 1769. április 26-tól 1777. november 7-ig.
=1911/4. 136—148. /É/.

Angyal Pál: Baranya vármegye 1777. november 7-től 1782. május 27-ig.
=1912/1—2. 58—64. /É/.

Angyal Pál: Baranya vármegye 1782. julius 8-tól 1786. végéig.
=1912/3. 106—115. /É/.

sikabonyi Angyal Pál: Baranyavármegye 1787-től 1790. február 25-éig.
=1913/2. 71—78. /É/.

sikabonyi Angyal Pál: Baranyavármegye 1790-ben.
=1913/3. 106—117. /É/.

Angyal Pál: Baranya vármegye 1791-től 1794. április 25-ig. 1—2.
=1913/4. 151—163. /É/.; 1914/2. 70—80. /É/.

Andretzky József: Adalékok Baranyavármegye történetéhez a törökök kiüzetése utáni időkből.
=1914/2. 57—70. /É/.

elöljárók (folyt.)
sikabonyi Angyal Pál: Baranyavármegye 1794. április 25-től 1796. végéig.
=1914/4. 119—132. /É/.

Első Dunagőzhajózási Társaság
Szabó Gyula: A pécsvidéki bányászok élete és szerepe a magyar munkásmozgalomban, a kezdettől a felszabadulásig.
=1962. 223—248., 29 kép.

Huszár Zoltán: Lakásviszonyok a Dunagőzhajózási Társaság Pécs környéki bányatelepein a XX. század első felében.
=1994. 185—195., 9 ábra.

Huszár Zoltán: Adatok a Dunagőzhajózási Társaság (DGT) Pécs környéki bányatelepeinek élelemtárairól (1896—1939).
=1998. 199—213.

Első Pécsi Munkás Beteg és Rokkantak Egylet
Gungl Ferenc: Adatok az Első Pécsi Munkás Beteg és Rokkantak Egylet történetéhez (1870—1880).
=1967. 193—200., 1 kép.

Elvont Művészek Csoportja
Láncz Sándor: Az Elvont Művészek Csoportja.
=1984. 241—256., 11 kép.

emlékérmek
Raýman János: A Pécsi Dalárda félszázados jubileumának emlékérme.
=1996—1997. 105—114., 7 ábra.

emlékiratok
Füzes Miklós: Az ismeretlen Batthyány I—III. Batthyány Kázmér emlékiratának sorsa. [A Blackwell által összeállított jellemrajzok.]
=1981. 135—144.; 1982. 153—172.; 1983. 147—193.

emléktáblák
Az 1909. évi december hó 19-én tartott Nendtvich-ünnepély. Erreth János: Elnöki megnyitó. Róna Jenő: Nendtvich Tamás munkásságának méltatása. Majorossy Imre: Az emléktábla átadása.
=1910/1. 10—17. /É/.

Hegyi József: Magyar népdalok és népies dalok dr. Berze Nagy János hagyatékából. [1. kép: Berze Nagy János emléktáblája.]
=1968. 119—152., 7 kép.

eozin
M. Zsolnay Margit: A Zsolnay eozin üvegek.
=1958. 201—202., LXXXI—LXXXVII. t.

Hárs Éva: Volt-e 1875-ben Zsolnay eozin? A "Julcsa-tál".
=1996—1997. 193—199., 14 kép.

eozinmázas edények
Sarkadiné Hárs Éva: Lüszterfényű kerámiák és a Zsolnay eosinmázas edények.
=1962. 369—386., 9 kép, I—XI. t.

építészeti stílusok
Aknai Tamás: A népi építőművészet stílusváltozásainak vizsgálatához.
=1971. 289—297., 16 kép.

építészettörténet
Gerő Győző: Hódoltságkori kutatások Baranyában. (Újabb adatok a magyarországi dzsámiépítészet történetéhez.)
=1972—1973. 95—116., 24 kép.

Mendöl Zsuzsa: Lechner Ödön pécsi épülettervei. Adatok a pécsi városháza építéstörténetéhez.
=1978. 389—407., XII t.

Alice Sz. Burger: The Roman Villa and Mausoleum at Kővágószőlős, near Pécs (Sopianae). Excavations 1977—1982.
=1985—1986. 65—228., 179 kép.

Gyula J. Hajnóczi: The conceptual and actual reconstruction of the villa and the burial vault at Kővágószőlős.
=1985—1986. 229—236., 7 kép.

Mendöl Zsuzsanna: Építészpálya a két világháború szorításában: Hoffmann László (1897—1943).
=1996—1997. 221—253., 51 kép.

Mendöl Zsuzsanna: A sétatéri kioszk. Kaufer Sándor építész (1863—1900) működése Pécs város mérnöki hivatalában.
=1998. 301—317., 15 ábra.

építkezés
Révai Sándor ism.: Rédei Károly: Baranyai Ormányság. — Lukácsy Imre: Ormányság népe.
=1908/1. 32—34.

Füzes Endre: Népi építkezés Mecsek-Hegyalján.
=1959. 215—247., XXXIX—XLI. t.

Tarján Gábor: A Dél-Zselic népi építkezése.
=1982. 217—268., 4 rajz, III térk., 60 f.

L. Imre Mária — Lantos Miklós: Nyugat-európai házépítési technika hagyománya a dél-dunántúli németeknél. (A Fachwerk építkezés utóélete.)
=1988. 187—210., 37 ábra.

építőművészet
Aknai Tamás: A képző- és építőművészeti szintézis néhány tudománytörténeti problémája. I—III.
=1974. 277—288.; 1975—1976. 231—248.; 1977. 323—345.

épületromok
Vörös Márton: A Scitovszky-téri romok kérdése.
=1941. 40—52.

épülettervek
Mendöl Zsuzsa: Lechner Ödön pécsi épülettervei. Adatok a pécsi városháza építéstörténetéhez.
=1978. 389—407., XII t.

épületvizsgálat
Csemegi József: Jelentés a Pécs, Káptalan u. 2. számú épületen végzett műemléki kutatások eredményeiről.
=1956. 8—30., 1 kép, I—VIII. t.

Kováts Valéria: Török hódoltságkori épület Szigetváron.
=1969—1970. 155—182., 24 kép.

érctárgyak
Szőnyi Ottó: Régiségleletek.
=1908/2. 67—69. /RK/.

Erdély
Sebestyén Béla ism.: Asztalos Miklós: Kossuth Lajos kora és az erdélyi kérdés.
=1928—1929/2—3. 87—88.

Roska Márton: A dunakömlődi (Tolna m.) rézlelet és Erdély.
=1957. 5—13.

Erdély (folyt.)
Soproni Olivér: A mihrab motívum vándorlása és egy mihrabos erdélyi kályhacsempe.
=1991. 109—131., 23 kép.

erdőtalajok
Horvát A. Olivér: A mecseki erdőtalajelemzések eredményei.
=1962. 53—66., 7 ábra, 2 mell.

erdőtípusok
Horvát Adolf Olivér: Mecseki tölgyesek erdőtípusai.
=1956. 131—148., XXVI—XXVII. t.

Horváth Adolf Olivér: Mecseki gyertyános tölgyesek erdőtípusai.
=1957. 137—154.

Horváth Adolf Olivér: A mecseki bükkösök (Fagetum silvaticae mecsekense) erdőtípusai.
=1958. 31—48., I—II. t.

Horvát A. Olivér: Mecseki erdőtípus-tanulmányok.
=1960. 39—52., 2 térk.

Horvát A. Olivér: Mecseki vegetációs tanulmányok I—. [A folytatás nem jelent meg.]
=1961. 33—44.

Horvát A. Olivér: A mecseki tájak erdei növénytársulásai.
=1963. 33—51., 2 kép.

Horvát Adolf Olivér: A mecseki erdei növénytársulások jellemzése karakter- és differenciális fajaik, flóraelemeik alapján.
=1967. 15—22., VII t.

Adolf Olivér Horvát: Potentillo—Quercetum (sensu latissimo) Wälder, I—III.
=1977. 23—44., 1—14. kép.; 1979. 11—32. 15—16. kép.; 1980. 31—70., 17—24. kép.

Kevey Balázs: Fragmentális szurdokerdők a Villányi-hegységben.
=1984. 23—28., 2 ábra, 1 t.

Kevey Balázs: A Villányi hegység bükkösei.
=1985—1986. 7—9., 2 ábra.

erdőtípusok (folyt.)
Dénes Andrea: A Mecsek és a Villányi-hegység karsztbokorerdői.
=1994. 5—31., 13 ábra, 5 táblázat, 6 t.

Kevey Balázs: A szentegáti bükk-állomány társulási viszonyai.
=1996—1997. 13—26., 2 ábra, 3 t.

éremleletek
[Marosi Arnold] M. A. ismertetése a Numizmatikai Szemléből. Baranya vármegyei éremleletek.
=1909/2. 88. /KK/.

Alice Sz. Burger: Römerzeitliche Münzfunde aus dem Bereich von Pécs (1926—1928).
=1971. 105—122.

Gedai István: XI. századi kincslelet Nagyharsányból. [Éremleletek.]
=1972—1973. 85—90., IV t.

erkély
Szőnyi Ottó: A pécsi Hamerli ház kőerkélye.
=1913/2. 87. /KK/.

érmészet
Éremgyűjtemény.
=1908/1. 38. /K/.; /2. 92. /F/.

A pécsi püspöki múzeum kő- és éremgyűjteményének áttelepítése.
=1908/2. 64—66. /RK/.

[Marosi Arnold] M. A.: A múzeum magyar pénzgyűjteménye.
=1909/1. 38—39. /KK/.

A múzeumból. [Révai Sándor gyászhíre. Hímes tojás. Éremgyűjtemény.]
=1909/2. 90. /KK/.

Van-e hazánkban numizmatikai egyesület?
=1909/3. 117. /K/.; /2. 117—118. /F: [Szentgáli Károly] Numizmatikus/.

Fejes György: Római pénzlelet Pécs város csatornázásánál. [Numizmatikai kézikönyvtár.]
=1930/1—4. 18—54., 5 kép. /É/.

Huszár László: Négy éremlelet Baranya megyéből.
=1963. 167—175., 7 kép.
érmészet (folyt.)
Raýman János: A pécsi kiállítások és vásárok érmészeti emlékei. I. rész: 1888—1907.; II. rész: 1907-tő napjainkig.
=1994. 161—184., 32 ábra.; 1995. 107—128., 44 ábra.

Raýman János: A Pécsi Dalárda félszázados jubileumának emlékérme.
=1996—1997. 105—114., 7 ábra.

érseki jelvények
Szentkirályi István: A pécsi püspökség érseki jelvények használatának első ünnepélye [1755].
=1917/1—4. 19—21. /KK/.

Értesítő
[Angyal Pál]: Beköszöntő.
=1908/1. 1—2.

Az Értesítő szerkesztőváltozása [Angyal Pál után Szőnyi Ottó].
=1912/1—2. 81. /KK/.

Tagtársainkhoz.
=1914/4. 137. /KK/.

Előljáróba.
=1916/1—2. 1.

Beköszöntő.
=1928—1929/1. 1.

Török Gyula: Előszó.
=1939—1940. 3.

Török Gyula: Elszámolás az 1939—40. évi Értesítőről.
=41. 131.

Észak-Dunántúl
Bándi Gábor: Adatok a mészbetétes edények népe északdunántúli csoportjának történetéhez.
=1967. 25—33., 2 kép.

Északkelet-Magyarország
Ákos Uherkovich —Sára Nógrádi: The caddisfly (Trichoptera) Northeast Hungary.
=1996—1997. 49—62., 5 ábra, 3 t.

Északnyugat-Afrika
Fiedler, Konrad — Bálint Zsolt: Európai és északnyugat-afrikai boglárkalepkék társulása hangyákkal (Lepidoptera: Lycaenidae; Hymenoptera: Formicidae).
=1992. 65—78., 7 ábra, 2 t.

Eszék
Szabó Pál Zoltán: Az eszéki híd.
=1941. 65—75., 2 f., 3 ábra, 2 térk.

Ete vezér
Honfoglaláskori vezérek [Boyta és Ete] baranyai birtokai.
=1909/2. 88. /KK/.

Európa
Fiedler, Konrad — Bálint Zsolt: Európai és északnyugat-afrikai boglárkalepkék társulása hangyákkal (Lepidoptera: Lycaenidae; Hymenoptera: Formicidae).
=1992. 65—78., 7 ábra, 2 t.

Európai Iskola
Láncz Sándor: Az Európai Iskola művészeiről.
=1982. 301—328., 19 kép.

Láncz Sándor: Az Elvont Művészek Csoportja.
=1984. 241—256., 11 kép.

évkönyv
Dombay János: Bevezetés.
=1956. 5—7.

Hágen József összeáll.: A Janus Pannonius Múzeum Évkönyve 1—40. (1956—1995) évfolyamainak tartalomjegyzéke.
=1995. 225—240.

ex libris
Nikelszky Géza: Könyvjegy a képzőművészetben.
=1942. 75—79.

Romváry Ferenc: Az ex libris története Pécsett.
=1965. 307—320., 25 kép.

fa ivópohár
Füzes Endre: A Janus Pannonius Múzeum fa ivópoharai.
=1962. 327—340., 25 kép.

Fácánkert
Gábor Bándi: Untersuchung der Bestattungsbränche bei bronzezeitlichen Brandgräberfeldern.
=1971. 59—67., 11 kép.

Fachwerk
L. Imre Mária — Lantos Miklós: Nyugat-európai házépítési technika hagyománya a dél-dunántúli németeknél. (A Fachwerk építkezés utóélete.)
=1988. 187—210., 37 ábra.

fakókeselyű
Róna Jenő: Fakókeselyü (Gyps fulvus) Baranyában.
=1912/3. 128. /KK/.

Faludi Ferenc
Párkányi Norbert: Visszapillantás a pécsi ciszt.-r. főgimnázium Faludi-önképzőkörének ötven éves történetére.
=1913/1. 14—37. /É/.

falujáró mozgalom
Gungl Ferenc: A baranyai falujáró mozgalom keletkezésének történelmi körülményei (1945—1948).
=1969—1970. 195—204., 1 kép.

famaradványok
Ernő Horváth: Wooden remains from the Roman villa at Kővágószőlős.
=1985—1986. 237—241., 4 kép.

faragópásztorok
Mándoki László: Pásztor "faragóiskola".
=1963. 259—276., 30 kép, 2 térk.

Knézy Judit: A kaposvári Rippl-Rónai Múzeum Kapoli tárgyai.
=1966. 129—150., 29 kép.

Sáfrány Zsuzsanna: Baranyai tükrösök.
=1974. 197—228., 10 kép, 20 t.

Mándoki László: Hodó Mihály tárgyai a JPM Néprajzi Osztályának gyűjteményeiben. (Rajz: Monori Magdolna.)
=1975—1976. 203—215., 1 kép, IX t.

farsang
Mándoki László: Busómaszkok.
=1961. 159—180., 20 kép, I—IX. t.
faunakutatás
Boros István: A baranyai faunakutatás rövid története és annak eddigi eredményei.
=1974. 91—104.

Uherkovich Ákos: A Mecsek és környéke természeti képének tanulmányozási terve.
=1974. 389—393., 1 térk.

Fazekasboda
Dombay János: Későrómai temetők Baranyában.
=1957. 181—330., I—XL. t.

Huszár László: Négy éremlelet Baranya megyéből.
=1963. 167—175., 7 kép.

fazekasság
Dankó Imre: A magyarhertelendi női fazekasság.
=1967. 123—133., 10 kép.

Knézy Judit: A Bencsik fazekascsalád története.
=1969—1970. 259—282., 21 kép, VII t.

Kresz Mária: Egy mohácsi fazekasműhely termelése (1904—1912).
=1971. 257—271., 23 kép, VIII t.

L. Imre Mária: Adatok a mecseknádasd-óbányai fazekassághoz. I—III.
=1975—1976. 183—196., 3 ábra, IV t.; 1977. 295—308., 1 térk., 7 t.; 1979. 231—250., 1 ábra, X t.

fehérhímzések
Komlósi Sándorné Nagy Piroska: Szigetvár-vidéki fehérhímzések.
=1978. 301—318., 1, 10 ábra.

fejedelmi sír
Attila Kiss: Zur Zeitstellung des "münzdatierten" awarischen Fürstengrabes von Kunágota.
=1991. 67—84., 2 kép, 3 t., 4 függ.

fejfák
Zentai János: Ormánsági fejfák.
=1963. 277—295., 24 kép, IV t.

Zentai János: Fejfaarchívum Pécsett.
=1967. 241—248., 2 kép, 1 t.

Fekete-Körös
Sára Nógrádi — Ákos Uherkovich: Trichoptera communities of the river Fekete-Körös in Hungary.
=1995. 45—52., 3 ábra, 2 t.

Felvidék
Zombori Lajos: Csontváry nyomában a Felvidéken.
=1996—1997. 215—219., 7 ábra.

fémháló
Aknai Tamás: François Morellet 5 trames de grillages (5 fémháló) című képének elemzése.
=1982. 275—280., 1 kép.

fényképészet
Fényképgyűjtemény.
=1908/1. 38. /K/.; /1. 39. /F/.

Mándoki László: Régi fényképek múzeológiai feldolgozásáról.
=1965. 341—344.

B. Horváth Csilla: Adatok a pécsi fényképezés kezdeteihez. [A II. rész címe: A pécsi fényképezés története a sajtó tükrében (1900—1921)!!!]
=1977. 217—235., 52 kép.; 1979. 169—188., 48 kép.

B. Horváth Csilla: A Helytörténeti Osztály három dagerrotípiájának ismertetése.
=1978. 253—255., 5—7. ábra. /RK/.

B. Horváth Csilla: Egy pécsi fényképész munkásságának főbb mozzanatai (Kundelein Ilona 1895—).
=1978. 255—262., 8—23. ábra. /RK/.

B. Horváth Csilla: A pécsi fényképészek 1922—1948 között.
=1980. 167—191., 51 kép.

Füzes Miklós: Baranyai amatőrfotós a II. világháborúban: Lingl János.
=1980. 217—229., 57 kép.

Kéri Nagy Béla: Három dokumentum értékű fénykép a pécsi munkásmozgalom történetéről (1918—1919-ből).
=1981. 157—159., 3 kép. /RK/.

B. Horváth Csilla: Irányi Dániel családi fényképalbuma.
=1982. 173—193., 50 f.

fényképészet (folyt.)
B. Horváth Csilla: Egy pécsi fényképész munkásságáról. Kozma Gizella (1903—1974).
=1988. 151—167., 31 kép.

B. Horváth Csilla: A Baranya megyei hivatásos fényképészek a helyi sajtóban az 1870-es évektől az I. világháború végéig.
=1994. 143—159., 24 kép.

ferencesek
Szentkirályi [István]: A máriagyűdi zárda történetéből.
=1913/4. 166—167. /KK/.

Ferenciek utcája
B. Horváth Csilla: A múzeum helytörténeti gyűjteményében lévő Pécset ábrázoló képes levelezőlapok, II. Jókai-tér, Sallai (Ferenciek) utca.
=1987. 91—100., XII kép.

férfi domborművek
J. Makkay: The Chalcolithic Male Relief from Villánykövesd and the Earliest Male Figurines in South-Eastern Europa.
=1968. 39—62., 2 kép, 10 t.

festészet
Szőnyi [Ottó]: A szigetvári templom kibővítése.
=1911/1. 21—22. /KK/.

Szőnyi Ottó: Boross János festő levelei Scitovszky pécsi püspökhöz a pécsi székesegyház oltárképei ügyében.
=1912/4. 147—161. /É/.

Szőnyi Ottó: A mohácsi szentferencrendi templom főoltárképe.
=1913/2. 88—89. /KK/.

Szőnyi [Ottó]: Weber Xav. Ferenc festőművész két levele [1875].
=1916/3—4. 103—104. /KK/.

Gebauer Ernő festőművész és Jánosi Engelné Bayersdorf Erna szobrászművész kitüntetése.
=1928—1929/1. 44.

Wéber Xavér Ferenc (1829—1887) emléke.
=1930/1—4. 72—83., 1 kép. /É/.

festészet (folyt.)
Ludwig Ferenc: Wéber Xavér Ferenc emlékezete.
=1930/1—4. 73—78. /É/.

Nikelszky Géza: Wéber Xav. Ferenc méltatása.
=1930/1—4. 78—82. /É/.

Török Lajos: A Wéber-ünnepély bezáró beszéde.
=1930/1—4. 82—83. /É/.

Achátz Imre: Gebauer Ernő.
=1941. 109—122., VII—VIII. t.

Kállai Ernő: Martyn Ferenc művészete.
=1941. 123—130., IX—X. t.

Martyn Ferenc: A festő Zsolnay Vilmos.
=1942. 80—81., XII. t.

Sarkadiné Hárs Éva: Zsolnay Vilmos, a festő.
=1958. 197—199., LXV—LXXX. t.

Sarkadiné Hárs Éva: Modern Magyar Képtár. Forgács Hann Erzsébet Emlékgyűjtemény.
=1961. 181—188., VIII t.

Hárs Éva: Festőművészek a Zsolnay kerámiagyárban.
=1965. 293—305., 12 kép, I—V. t.

Hárs Éva: Vázlatok a kuruc korról. Martyn Ferenc festménysorozata.
=1966. 259—267., 8 kép, I—XVIII. t.

Hárs Éva: A portré Martyn Ferenc művészetében.
=1968. 291—299., I—XI. t.

Hárs Éva: Martyn Ferenc és a "Párizsi iskola" (1926—1940). — Részlet az életmű monografikus feldolgozásához.
=1969—1970. 331—345., 4 kép, I—XI. t.

Éva Hárs: L'art de Béla Simon.
=1971. 299—314., 31 kép.

Hárs Éva: Kmetty János művei a Janus Pannonius Múzeumban. (Gyűjteményismertetés.)
=1972—1973. 265—278., 59 kép.
festészet (folyt.)
Aknai Tamás: Képelemzés. (Galimberti Sándor: Amsterdam 1914.)
=1972—1973. 279—285., I t.

Mándoki László: Újonnan felfedezett festett református templomok Baranyában.
=1975—1976. 155—168., 10 kép, VI t.

Sáfrány Zsuzsanna: Váraljai festett bútorok (Gűjteményismertetés).
=1975—1976. 169—181., VIII t.

Dénes Zsófia: Források a XX. századi művészettörténetből. Réth Alfréd.
=1975—1976. 259—265., 1 kép.

Keserű Katalin: Képelemzés. Korniss Dezső: Kántálók, 1946.
=1975—1976. 311—319., 6 kép.

Hegyi Lóránd: Képelemzés. Korniss Dezső: Tücsöklakodalom, [1948].
=1975—1976. 321—332., 1 kép.

Lajos Németh: Tivadar Csontváry Kosztka: La fontaine de la Vierge ŕ Nazareth.
=1977. 347—354., 4 kép.

Tóth Antal: Nagy István képek a Janus Pannonius Múzeum gyűjteményében.
=1977. 355—380., XI t.

Aradi Nóra: Egy Dési Huber — Kollwitz analógia.
=1978. 357—361., 2 ábra.

Szabó Júlia: Néhány ikonográfiai előzmény Csontváry cédrus festményeihez.
=1978. 363—388., 16 ábra.

Hárs Éva: Rippl-Rónai József: Park aktokkal. (Képelemzés.)
=1979. 329—338., 10 kép.

Aknai Tamás: Jean Gorin: Relief spatio-temporel multivisuel No. 67. 1970. (Műelemzés.)
=1979. 339—344.

Sarkadi Eszter: Gondolatok a "Nyolcak" művészcsoport tudománytörténeti értékeléséhez.
=1980. 337—349., 8 kép.

Körner Éva: Nyolcak és aktivisták.
=1981. 199—203.

festészet (folyt.)
Zombori Lajos: Csontváry állatábrázolásai.
=1981. 205—216., 1 rajz.

Láncz Sándor: Az Európai Iskola művészeiről.
=1982. 301—328., 19 kép.

Láncz Sándor: Az Elvont Művészek Csoportja.
=1984. 241—256., 11 kép.

Zombori Lajos: Csontváry rejtett állatképei.
=1985—1986. 347—357., 50 ábra.

Kemény Katalin: Arc — maszk — ikon.
=1985—1986. 359—380., 19 kép.

Aknai Tamás: Jesus Rafael Soto: Media Banda. Műelemzés.
=1987. 141—146.

Sárkány József: Szobotka Imre (1890—1961): Paul Claudel "L'Annonce faite a Marie" című művének illusztrációja. (1916 K[örül].)
=1987. 147—161., 20 kép.

Uherkovich Gábor: Szepesi adat Csontváry életéhez.
=1989. 285—287., 2 kép.

Zombori Lajos — Romváry Ferenc: A Csontváry-krónika korai fogalmazványa I—II.
=1989. 289—293.; 295—303.

Kovács Orsolya: Klein Ármin, a Zsolnay gyár tervezőművésze a JPM Zsolnay gyűjteménye alapján (1876—83).
=1990. 201—216., 18 ábra.

Romváry Ferenc: A Modern Magyar Képtár története. Új szerzemények VI. (VII.), I-II. rész.
=1991. 229—267. 130 kép.; 1992. 217—257., 121—196. kép.

Várkonyi György: Ujabb adatok Martinszky János [1909—1949] pályájához.
=1994. 219—237., 13 kép.

Sárkány József: Tihanyi Lajos (1885—1938).
=1995. 165—184., 21 kép.

festészet (folyt.)
Várkonyi György: "Hagyomány" és "lelemény". Archetipikus elemek Derkovits Gyula késői korszakának kompozíciós megoldásaiban.
=1995. 185—210., 54 kép.

Mezei Ottó: Galimberti Sándor Amszterdam című képének rekonstrukciós kísérlete.
=1996—1997. 201—214., 20 kép.

Zombori Lajos: Csontváry nyomában a Felvidéken.
=1996—1997. 215—219., 7 ábra.

Festetics-Raczynszka mauzóleum
Sonkoly Károly: A forradalmi építészet hatásának ritka emléke a Zselicben (A somogyhárságyi Festetics-Raczynszka mauzóleum).
=1996—1997. 159—192., 14 kép.

feszület
Szőnyi Ottó: A kővágószőllősi feszület.
=1913/2. 87. /KK/.

Fieni család
Rózsa Miklós: Caflisch Kristóf cukrász és svájci rokonsága.
=1995. 89—105., 1 családfa, 5 kép.

fitoplankton
Gábor Uherkovich: Zur Limnologie der Stauseen des Mecsek-Gebirges (Ungarn).
=1974. 7—31., 2 kép, VI t.

flóra
Róna Jenő: Pécs és környékének flórájáról és annak tanulmányozóiról [Nendtvich Tamás (képe: 136.), Nendtvich Károly, Májer Móric, Balek Rudolf, Borbás Vince, Ágh Timót, Várady Ferenc].
=1908/4. 131—141., 1 kép. /É/.

Tuzson [János]: Magyarország fosszilis flórájához.
=1941. 131. u. 3 t.

Horváth Adolf Olivér: Pótadatok a Mecsek hegység és környékének flórájához.
=1957. 163—180.

Nagy István: Újabb adatok Villány és környéke flórájához.
=1963. 75—79.

flóra (folyt.)
Horvát Adolf Olivér: Pótlások és kiegészítések "A Mecsek-hegység és déli síkjainak növényzete" ismeretéhez (1942—1971). I—II.
=1972—1973. 15—32.; 1974. 37—55.

Uherkovich Ákos: A Mecsek és környéke természeti képének tanulmányozási terve.
=1974. 389—393., 1 térk.

Dénes Andrea: Adatok a Villányi-hegység flórájához.
=1995. 5—8., 1 ábra.

fogadalmi oltár
[Marosi Arnold] M. A.: Római leletek.
=1909/2. 87. /KK/.

foglalkozás
Radnóti Ilona: Adatok a 18. századi Baranya megyei zsidóság foglalkozásáról és jövedelméről.
=1995. 69—87., 16 t.

folklorizálás
Kovács Orsolya: Népi elemek, folklorizálás a Zsolnay kerámiában.
=1995. 211—223., 17 ábra.

folyamőrség
Kéri Nagy Béla: Egy visszaemlékezés a német megszállásról, felszabadulásról és a háború élményeiről.
=1984. 202—207., 5 ábra. /RK/.

fonás
Füzes Endre: A kender termelése és feldolgozása Kovácsszénáján és Husztóton.
=157. 70—89.

Fonyó Sándor
Szőnyi Ottó: A pécsi székesegyház főoltárának 1746—47-ben Augsburgban készült gyertyatartóiról.
=1928—1929/2—3. 79—83. /É/.

Forgács Hann Erzsébet
Sarkadiné Hárs Éva: Modern Magyar Képtár. Forgács Hann Erzsébet Emlékgyűjtemény.
=1961. 181—188., VIII t.

forradalom és szabadságharc, 1848—1849
Fejes György: 1848-as okmányok [Pécs Szabad Királyi Város Tanácsa hirdetményei].
=1928—1929/4. 134. /KK/.

Bezerédy Győző: Mohács az 1848/49-es események idején.
=1996—1997. 63—70., 3 ábra.

forrásvizek
Gosztonyi Gyula: Pécs törökkori vízvezetéke.
=1941. 30—39., IV. t.

Gebhardt Antal: A Mecsek hegység forrásainak faunisztikus és biológiai vizsgálata.
=1960. 7—38.

Reuter Camillo: Malomséd.
=1963. 143—145.

Kádár Géza — Uherkovich Gábor: A pécsi Tettye-forrás limnológiai-vízminőségi jellemzői.
=1984. 7—16., 5 ábra, 1 kép, III t.

fosszilis fauna
Gebhardt Antal: A Mecsek-hegység és a Harsányi hegy jégkori Mollusca-faunája.
=1958. 5—30., 1 mell.

fosszilis flóra
Tuzson [János]: Magyarország fosszilis flórájához.
=1941. 131. u. 3 t.

főkötők
Zentai János: Baranya magyar főkötői.
=1969—1970. 233—258., 58 kép.

Sz. Bognár Éva: Zengővárkonyi főkötők.
=1972—1973. 253—260., 9 kép.

földesurak
Visy László: Pellérd földesurai.
=1930/1—4. 60—64. /É/.

földesúri hatalom
Cserkuti Adolf: Pécs fölszabadulása a földesúri hatalom alól. — Ennek kánonjogi nehézségei. —
=1910/2. 45—53. /É/.
földesúri hatalom (folyt.)
Cserkuti Adolf: Pécs város a török hódoltság után.
=1913/2. 63—71. /É/.

Horváth Margit: Hogyan lett Pécs szab. kir. város.
=1928—1929/4. 103—125., 2 f. /É/.

Babits András: Adalékok Pécs város küzdelméhez a szabad királyi városi rangért. (Pécs és földesura viszonya a XVIII. sz. első felében.)
=1930/1—4. 1—17., 2 ábra. /É/.

földművelés
Gállos Ferenc: Vázlatok Pécsvárad kialakulásának és középkori mezővárosi fejlődésének történetéből.
=1960. 159—181.

földművelő eszközök
Kiss Attila: A mohácsi késő-középkori vaseszköz lelet. (Adatok a Kárpát-medencei középkori ekék szerkezetéhez.)
=1963. 159—166., 6 kép.

földrajzi nevek
Reuter Camillo: Földrajzinév-gyűjtések a Baranyában végzendő régészeti és településtörténeti kutatások szolgálatában.
=1964. 225—239.

Rónai Béla: Zsidók a magyarországi földrajzi nevekben.
=1998. 259—262.

Földvár
Papp László: Újabb kutatások a mohácsi csatatéren.
=1962. 199—221., 15 kép.

főpapi jelvények
Szentkirályi [István]: Főpapi jelvények használati joga és a pécsi káptalan.
=1913/3. 117—119. /É/.

főtér
Kőszeghy Gyula: 100 év előtt a város főterén.
=1939—1940. 86—88., VII.—VIII. t.

freskók
Szőnyi [Ottó]: A szigetvári templom kibővítése.
=1911/1. 21—22. /KK/.

freskók (folyt.)
Achátz Imre: Gebauer Ernő.
=1941. 109—122., VII—VIII. t.

Fruška Gora
Horvát Adolf Olivér: A Mecsek és a Fruška Gora növényzetének összehasonlítása.
=1968. 7—14.

Fulbertus püspök
Holub József: Bonipertus.
=1959. 97—101.

futóbogarak
Sándor Horvatovich — István Szarukán: Cintributions ŕ la biologie et morphologie des espčces Hongroises du genre Anisodactylus Dejean (Coleoptera, Carabidae).
=1981. 13—17., 9 ábra.

Horvatovich Sándor: Pellérd futóbogár faunája (Coleoptera: Carabidae).
=1987. 7—13., 1 ábra.

Horvatovich Sándor: A Villányi-hegység futóbogarai (Coleoptera: Carabidae).
=1988. 19—25., 1 ábra.

Horvatovich Sándor: A Zselic futóbogarai (Coleoptera, Carabidae).
=1989. 5—14., 1 ábra.

Horvatovich Sándor: A Keleti-Mecsek futóbogarai (Coleoptera, Carabidae).
=1990. 5—12., 1 térk.

Sándor Horvatovich: The small populations of Carabidae in Hungary I. The species with one locality.
=1991. 9—11., 1 ábra.

Sándor Horvatovich: Liste der Carabiden-Arten (Coleoptera, Carabidae) Ungarns (Stand 1991).
=1992. 5—12., 1 ábra.

füge
[Róna Jenő] R. J.: Török nyomok a pécsi flórában.
=1912/3. 129—130. /KK/.

függeszthető edény
Draveczky Balázs: A bogátpusztai függeszthető edény.
=1964. 141—142., 3 kép.

Fülep Lajos
Tüskés Tibor: Források a XX. századi művészettörténetből. Adatok Fülep Lajos zengővárkonyi éveihez.
=1975—1976. 267—279.

fürkészdarazsak
J. B. Szabó: Eine neue Art, Platygaster vedresi sp. n. aus dem Mecsek-Gebirge, Ungarn (Hymenoptera, Proctotrupoidea, Platygasteridae).
=1974. 85—86., 3 ábra.

fürkészek
Papp Jenő: A Dél-Dunántúl gyilkosfürkész faunájának alapvetése (Hymenoptera, Braconidae) I—VI.
=1981. 67—70.; 1983. 51—58.; 1985—1986. 33—36.; 1990. 71—76.; 1991. 49—58.; 1998. 57—63.

gabonaárak
Fejes György: Mozaikszemek Pécs és Baranya multjából (1699—1848).
=1928—1929/1. 33—35. /KK/.

Gács
Zombori Lajos: Csontváry nyomában a Felvidéken.
=1996—1997. 215—219., 7 ábra.

Gádor István
Hárs Éva: Gádor István művei a Janus Pannonius Múzeumban. (Gyűjteményismertetés.)
=1974. 289—313., 4 kép, X t.

gájda
Füzes Endre: A duda (gájda) készítése Mohácson.
=1958. 179—186., LXIV. t.

Galimberti Sándor
Aknai Tamás: Képelemzés. (Galimberti Sándor: Amsterdam 1914.)
=1972—1973. 279—285., I t.

Mezei Ottó: Galimberti Sándor Amszterdam című képének rekonstrukciós kísérlete.
=1996—1997. 201—214., 20 kép.

garabonciás-per
Szentkirályi [István]: Garabonciás-per Pécsett [1752].
=1917/1—4. 1—7. /É/.

garázdálkodás
Kápolnai Zsigmond: Vecchi tábornok és a pécsi polgárság a XVII. század végén.
=1909/3. 104—110. /É/.

gátmunkások
Bosnyák Sándor: A mohácsi hajósok, komposok és gátmunkások meséi I—II.
=1967. 89—101.; 1998. 243—257.

gatyamadzag-húzó
Mándoki László: Pásztor "faragóiskola".
=1963. 259—276., 30 kép, 2 térk.

gazdasági udvar
Füzes Endre: Adatok a mecseki megosztott településekhez.
=1956. 82—103., 6 kép.

gazdaságtörténet
Szakály Ferenc: Schreiber Farkas, pécsi bíró (1527—1542). (Pályakép néhány gazdaság- és társadalomtörténeti tanulsággal.)
=1975—1976. 75—102.

Gebauer Ernő
Gebauer Ernő festőművész és Jánosi Engelné Bayersdorf Erna szobrászművész kitüntetése.
=1928—1929/1. 44.

Achátz Imre: Gebauer Ernő.
=1941. 109—122., VII—VIII. t.

Gebhardt Antal
Füköh Levente — Krolopp Endre: Gebhardt Antal pleisztocén malakológiai anyagának revíziója és értékelése.
=1988. 43—51.

Varga András: Gebhardt Antal recens malakológiai anyagának revíziója.
=1988. 53—66.

Gemenc
Uherkovich Ákos: Kvantitatív vizsgálatok a Gemenci Tájvédelmi Körzet nagylepke (Lepidoptera) faunáján.
=1992. 33—43., 3 ábra, 1 t.

Gemenci Tájvédelmi Körzet
Sára Nógrádi — Ákos Uherkovich: Studies on the caddisflies (Trichoptera) of the Gemenc Landscape Protection Area (Duna-Dráva National Park), South Hungary.
=1998. 65—73., 4 ábra, 4 t.

geológia
Rozmanits Timót: Pécs geologiai multja.
=1910/4. 96—105. /É/.

Róna Jenő: A Mecsek újabb földtani fölvétele.
=1913/2. 83—84. /KK/.

Gerecze Péter
Dankó Imre: Gerecze Péter [1856—1914] élete és működése.
=1964. 291—296., 2 kép.

gerincesek
Bökönyi Sándor: A lengyeli kultúra gerinces faunája. I—III.
=1960. 85—133., VII—XII. t.; 1961. 91—104.; 1962. 73—101.

gesztenyések
Horvát A. Olivér: Mecseki gesztenyések.
=1959. 35—44., III—VI. t.

Gilvánfa
Uherkovich Ákos: Adatok Baranya nagylepkefaunájának ismeretéhez. V. A gilvánfai Szilas-erdő nagylepkéi.
=1974. 63—83., 27 ábra.

gimnáziumok
Szentkirályi [István]: Pécs iskolái az 1774. évben.
=1914/2. 81—83. /KK/.

Giordani, Bernardo
Szentkirályi István: Klimó püspök Szent István jobbkezéről [1771].
=1916/1—2. 21—23. /KK/.

gombák
Vass Anna — Tóth Sándor: Mikroszkópikus gombák a Mecsek hegységből. I—IV.
=1957. 155—162.; 1959. 45—54., VII—VIII. t.; 1963. 81—89., I—III. t.; 1964. 57—61.

gombák (folyt.)
Vass Anna: Újabb adatok a Mecsek hegység mikroszkópikus gombaflórájához. I—XII. [A IX—XII. rész angolul!]
=1958. 49—52., III. t.; 1961. 51—57. I—III. t.; 1962. 67—72., I—II. t.; 1969—1970. 7—12., 1 kép.; 1972—1973. 7—14., 1 kép.; 1974. 31—35.; 1975—1976. 17—23., 1 kép.; 1980. 21—30., III t.; 1981. 7—12.; 1982. 7—14., 1 kép.; 1983. 7—13., 1 kép.; 1984. 17—22., 1 kép.

Vass Anna: Mikroszkópikus gombák Dél-Baranyából I—. [A folytatás az Évkönyvben nem jelent meg.]
=1960. 69—73.

Vass Anna: Adatok a dísznövények mikroszkópikus gombáinak ismeretéhez. I—II.
=1965. 49—51.; 1979. 7—9.

Vass Anna: Adatok a coprophil gombák ismeretéhez.
=1968. 19—22., 7 kép.

Vass Anna: Adatok a Zselicség mikrogomba flórájának ismeretéhez.
=1971. 7—12., 4 rajz.

Vass Anna: Cönológiai és ökológiai adatok a Mecsek hegység makroszkópikus gombáinak ismeretéhez.
=1977. 14—22.

Vass Anna: Adatok a Villányi-hegység mikroszkópikus gombáinak ismeretéhez I. [A folytatás az Évkönyvben nem jelent meg.]
=1978. 25—30., 1 kép.

Anna Vass: The microscopic fungi of the Old Juniper Woodland of Barcs, South Hungary.
=1988. 7—17., III t.

Anna Vass: Some new and interesting fungi from the South Transdanubia.
=1991. 5—7., 1 kép.

Gorin, Albert Jean
Aknai Tamás: Jean Gorin: Relief spatio-temporel multivisuel No. 67. 1970. (Műelemzés.)
=1979. 339—344.

gótok
János Dombay: Der gotische Grabfund von Domolospuszta.
=1956. 104—130., 4 kép, XVII—XXV. t.

gótok (folyt.)
Kiss Attila: Pannonia rómaikori lakossága népvándorláskori helybenmaradásának kérdéséhez.
=1965. 81—123., 12 kép.

grafika
Horváth Kázmér: Bíróválasztás Mohácson Mária Terézia korában. [Walter Buhe rajza: Mohácsi sokacok.]
=1930/1—4. 83—87., 1 kép. /KK/.

Horváth Kázmér: Mohácsi rendelet 1790-ben. [Walter Buhe rajza: szalántai sokacok.]
=1930/1—4. 87—89. /KK/.

Nikelszky Géza: Könyvjegy a képzőművészetben.
=1942. 75—79.

Sarkadiné Hárs Éva: Gondolatok Martyn Ferenc művészetéről. (A művész tíz rajzának bemutatásával.)
=1957. 14—33.

Éva Hárs: Les monstres du fascisme. (Oeuvres de guerre de Ferenc Martyn.)
=1964. 329—338., I—X. t.

Hoós Elvira: A "Laposnyai Emlékkönyv" Stróbl rajzai.
=1964. 349—350., I—IV. t.

Romváry Ferenc: Az ex libris története Pécsett.
=1965. 307—320., 25 kép.

Hárs Éva: A portré Martyn Ferenc művészetében.
=1968. 291—299., I—XI. t.

Aknai Tamás: Szecessziós sajtógrafika.
=1969—1970. 347—360., 22 kép.

Éva Hárs: L'art de Béla Simon.
=1971. 299—314., 31 kép.

Romváry Ferenc: Csontváry szénrajzai. Adalék Csontváry grafikai munkásságához.
=1975—1976. 281—310., 3 rajz, 4 ábra, XII t.

Gusztávműve puszta, utóbb Királyegyháza
Ásatások [Gusztávműve puszta határában].
=1908/1. 32. /RK/.
Gyenes Tamás
Dankó Imre: Gyenes Tamás [1920—1963] és alkotásai.
=1965. 321—331., 14 kép.

gyertyános tölgyesek
Horváth Adolf Olivér: Mecseki gyertyános tölgyesek erdőtípusai.
=1957. 137—154.

Lovas Márton: Talaj-coleopterologiai vizsgálatok a tubesi gyertyános-tölgyesben.
=1971. 25—28.

gyertyatartók
Szőnyi Ottó: A pécsi székesegyház főoltárának 1746—47-ben Augsburgban készült gyertyatartóiról.
=1928—1929/2—3. 79—83. /É/.

gyilkosfürkészek
Papp Jenő: A Dél-Dunántúl gyilkosfürkész faunájának alapvetése (Hymenoptera, Braconidae) I—VI.
=1981. 67—70.; 1983. 51—58.; 1985—1986. 33—36.; 1990. 71—76.; 1991. 49—58.; 1998. 57—63.

gyógyítás
Öhler Anna: Német ráolvasókönyv Pécsváradról.
=1971. 217—256., 25 kép.

gyógyszertárak
Madas József: A első pécsi nyilvános gyógyszertár [1697] helye.
=1977. 287—288. /RK/.

Baranyai Aurél: Adatok a pécsi gyógyszerészet államosításának időszakából.
=1978. 264—266. /RK/.

Gyöngyös patak
Sára Nógrádi — Ákos Uherkovich: The caddisfly fauna of the Gyöngyös streamsystem, South Hungary (Trichoptera).
=1987. 15—24., 4 ábra.

győri csata
Várady Ferencz: Baranya az utolsó nemesi fölkelésben [1809]. [Győri Mihály indulójával.]
=1916/1—2. 1—11. /É/.

gyufatartók
Sáfrány Zsuzsa: A Janus Pannonius Múzeum gyufatartói.
=1972—1973. 205—222., 3 ábra, 21 rajz, 4 térk.

gyujtoványfű
Róna Jenő: A pelóriás gyujtoványfű megjelenése és kimulása Pécsett.
=1912/4. 163—164. /KK/.

Gyulafehérvár
Szőnyi Ottó: A gyulafehérvári székesegyház restaurálása.
=1909/4. 143—149. /KK/.

Gyulaj
Szentkirályi István: Magyar pálosok és a Jakabhegy.
=1911/1. 5—12. /É/.

háborúk
Szentkirályi [István]: Háborus ájtatosság hajdan [1778].
=1917/1—4. 17. /KK/.

Fejes György: Adat az első napoleoni háborúhoz. (1796—1799.)
=1928—1929/4. 139—140. /KK/.

Gáldonyi Béla: Adalékok Baranya és Pécs felszabadításának történetéhez.
=1964. 313—325., 5 kép, 2 térk.

Füzes Miklós: Baranyai amatőrfotós a II. világháborúban: Lingl János.
=1980. 217—229., 57 kép.

Kéri Nagy Béla: Egy visszaemlékezés a német megszállásról, felszabadulásról és a háború élményeiről.
=1984. 202—207., 5 ábra. /RK/.

hadifoglyok
Fancsovits György: Adatok a pécsi, baranyai hadifoglyok és internacionalisták életéről, tevékenységéről visszaemlékezéseik, naplóik alapján (1914—1921).
=1968. 259—287., 18 kép.

hadnagy
Szabadszentkirály községben a bírót hadnagynak hívták?
=1909/1. 56. /K/.; /1. 56. /F: Vörös Mihály/.

Hága
Szőnyi Ottó: A hágai békepalotába szánt vázák.
=1916/3—4. 98—100. /É/.
hagyaték
Bezerédy Győző: Egy magyar és egy német szőlőbirtokos vagyona a hagyatéki leltárok alapján 1818-ból ill. 1851-ből.
=1977. 289. /RK/.

Bezerédy Győző: Adatok a XIX. századi pécsi polgárság életéről a hagyatéki leltárak alapján.
=1977. 290—291. /RK/.

Katona Imre: Vikár Béla kéziratos hagyatéka.
=1980. 291—293.

hajdúk
Dankó Imre: A Délvidék és a hajdúság.
=1966. 179—190.

hajósok
Bosnyák Sándor: A mohácsi hajósok, komposok és gátmunkások meséi I—II.
=1967. 89—101.; 1998. 243—257.

Kovács Sándor: A drávai hajósok élete a XIX. században.
=1988. 211—221., 1 ábra.

halászat
Solymos Ede: Adatok a pécsi és mohácsi halászcéhek történetéhez.
=1967. 183—191., 2 kép.

Solymos Ede — Solymosné Göldner Márta: Győri halkereskedők Baranyában a 18. században.
=1978. 271—284.

hallstatti kultúra
Mik azok a Cisták?
=1908/1. 38. /K/.; /1. 38—39. /F/.

Stefan Foltiny: Zwei Prachtgefässe der Osthallstattkultur in Westungarn.
=1966. 57—61., 2 kép.

Borbála Maráz: Zur Frühhallstattzeit in Süd-Pannonien.
=1978. 145—164., 6 kép, VIII t.

halomsírok
Borbála Maráz: Zur Frühhallstattzeit in Süd-Pannonien.
=1978. 145—164., 6 kép, VIII t.

halottas szokások
Zentai János: A születés, a házasság és a halál népszokásai Rádfalván.
=1985—1986. 325—343.

Virt István: Halottas szokások és hiedelmek a Baranya megyében élő moldvai csángóknál.
=1989. 227—238., 8 ábra.

Baka Sára: Az emberélet fordulóihoz fűződő szokások Kopácson.
=1993. 193—201.

Begovácz Rózsa: "A örök világosság fényeskedjék neki..." A végtisztesség megadásának alakulása a Dráva menti horvátoknál (Dél-Magyarország).
=1996—1997. 149—157., 3 kép.

halottírás
ifj. Kodolányi János: A diósviszlói halottíró asszonyok.
=1956. 149—166., XXVIII. t.

Hamerli ház
[Szőnyi Ottó] Sz. O.: A városi múzeum köréből.
=1911/3. 125—126. /KK/.

[Szőnyi Ottó]: Római leletek Pécsett.
=1911/4. 151—153. /KK/.

Szőnyi Ottó: A pécsi Hamerli ház kőerkélye.
=1913/2. 87. /KK/.

[Szőnyi Ottó] Sz. O.: Apró hírek. [Dominikánus ház, Hamerli ház, csontleletek.]
=1913/3. 125. /KK/.

Hampó György püspök
Szőnyi Ottó: A pécsi belső vár egyik maradványa.
=1914/4. 136—137. /KK/.

hamvasztásos temetők
Bándi Gábor — K. Zoffmann Zsuzsanna: Középső bronzkori hamvasztásos temetők Baranyában.
=1966. 43—56., I—XV. t.

hamvasztásos urnasírok
Sonkoly Károly: Római kori hamvasztásos urnasír Pécs belvárosában.
=1982. 117—123., 8 kép.

hangfelvételek
Keszi Erika — Nádor Tamás: Hangdokumentumok a Janus Pannonius Múzeumban.
=1983. 355—359.

Nádor Tamás: Pécs a rádióban. Dokumentumgyűjtemény a Magyar Rádióban elhangzott pécsi vonatkozású műsorokról, 1929—1953.
=1985—1986. 291—307.

Nádor Tamás: "Hallható múzeum". Hangdokumentumok a Janus Pannonius Múzeumban. I—VI.
=1989. 191—208., 19 ábra.; 1990. 139—162., 20 ábra.; 1991. 173—184., 11 kép.; 1992. 159—177., 16 ábra.; 1993. 163—177., 14 kép.; 1995. 129—137., 8 ábra.

hangszerek
Füzes Endre: A duda (gájda) készítése Mohácson.
=1958. 179—186., LXIV. t.

Bálint Zsolt: A moldvai magyar hangszeres népzenei dialektus, I—II.
=1992. 179—216., 37 kép.; 1993. 203—217., 32 kotta.

hangya-rejtvény
Mándoki László: Egy horvát hangya-rejtvény és rokonsága.
=1982. 269—272., 2 ábra.

hangyaformájú törpefürkészek
J. B. Szabó: Neue Arten der Ceraphroniden aus dem Mecsek Gebirge, Ungarn. (Hymenoptera, Proctotrupoidea, Ceraphronidae).
=1978. 87—94., 1 ábra.

hangyák
Fiedler, Konrad — Bálint Zsolt: Európai és északnyugat-afrikai boglárkalepkék társulása hangyákkal (Lepidoptera: Lycaenidae; Hymenoptera: Formicidae).
=1992. 65—78., 7 ábra, 2 t.

Konrad Fiedler — Bálint Zsolt: A zefír-boglárkalepke (Plebejus sephirus Frivaldszky, 1835) hernyóinak hangyaszimbiózisával kapcsolatos megfigyelések (Lepidoptera, Lycaenidae).
=1993. 61—66., 4 ábra.

haramiák
Holovics Flórián: Haramiák Baranyában a XVIII. században.
=1974. 145—148.

harangfelirat
Szentkirályi [István]: A pécsi nagy harang felirata.
=1928—1929/1. 25—26. /KK/.

Haraszti
Cseh István: Társadalomnéprajzi vizsgálatok a szlavóniai magyarok körében.
=1978. 285—300., 9 ábra.

Hárs Éva
Kovács Orsolya — Huszár Zoltán: 45 év a Janus Pannonius Múzeum szolgálatában. Hárs Éva köszöntése.
=1998. 355—357., 1 kép.

Harsányi hegy
Gebhardt Antal: Malakofaunisztikai és ökológiai vizsgálatok a Mecsek hegységben és a Harsányi hegyen.
=1957. 106—136.

Gebhardt Antal: A Mecsek-hegység és a Harsányi hegy jégkori Mollusca-faunája.
=1958. 5—30., 1 mell.

hártyásszárnyúak
Móczár László: Hymenopterologiai jegyzetek.
=1956. 181—183.

határper
Holub József: Adatok a Baranya és Tolna megye közt folyó határper történetéhez (1695—1720).
=1959. 151—164.

havasi szajkó
Róna Jenő: Szibériai havasi szajkó (Nucifraga caryocatactes) Baranyában.
=1912/1—2. 82. /KK/.

házasság
Mándoki László: A mohácsi reformátusok házassági szerződései (1790—1827).
=1964. 187—191.

Zentai János: Ormánság nyugati határa és belső tagolódása.
=1971. 199—206., 5 térk.

Mándoki László: A kölkedi reformátusok házassági kapcsolatai és házassági szerződései.
=1971. 279—285., 3 ábra.

házasság (folyt.)
Begovácz Rózsa: Házasságkötés és szokásköre a Dráva menti horvátoknál.
=1983. 223—239.

Mándoki László: Siklósi református házassági szerződések (1830—1843).
=1985—1986. 317—324., 1 ábra.

Zentai János: A születés, a házasság és a halál népszokásai Rádfalván.
=1985—1986. 325—343.

Bezerédy Győző: Dokumentumok [házassági szerződés; zongoragyártás; Májer Móric botanikus levele].
=1987. 125—127. /RK/.

Baka Sára: Az emberélet fordulóihoz fűződő szokások Kopácson.
=1993. 193—201.

háziipar
Révai Sándor ism.: Rédei Károly: Baranyai Ormányság. — Lukácsy Imre: Ormányság népe.
=1908/1. 32—34.

Hegyi György
Szentkirályi István: A Xavér-kápolna toronyórája.
=1928—1929/2—3. 77. /KK/.

hegyképződés
Szabó Pál Zoltán: A Mecsek keletkezése.
=1942. 3—9.

helynevek
Reuter Camillo: Pécs város neve.
=1960. 255—270.

Reuter Camillo: Újabb adat Pécs város középkori latin nevéhez.
=1962. 195—198.

Reuter Camillo: Földrajzinév-gyűjtések a Baranyában végzendő régészeti és településtörténeti kutatások szolgálatában.
=1964. 225—239.

Tóth Endre: A Quinque Basilicae — Quinque Ecclesiae helynevek lokalizálásához és értelmezéséhez.
=1991. 101—107.

helynevek (folyt.)
Rónai Béla: Zsidók a magyarországi földrajzi nevekben.
=1998. 259—262.

helyrajz
Szőnyi Ottó: Adalékok Pécs régi helyrajzához.
=1910/4. 120—122. /KK/.

helyreállítás
Schőnerné Pusztai Ilona: A mecseknádasdi Szent István templom helyreállítása.
=1971. 145—149., 4 kép.

Schőnerné Pusztai Ilona: A hetvehelyi románkori templom helyreállítása.
=1979. 135—144., 11 ábra.

helytörténet
Gosztonyi Gyula: A Scitovszky-tér környékének helytörténeti vizsgálata.
=1941. 53—64., V—VI. t.

Fancsovits György: A JPM helytörténeti osztályának feladatairól.
=1967. 201—206.

B. Horváth Csilla: A Helytörténeti Osztály három dagerrotípiájának ismertetése.
=1978. 253—255., 5—7. ábra. /RK/.

B. Horváth Csilla: A múzeum helytörténeti gyűjteményében lévő Pécset ábrázoló képes levelezőlapok, II. Jókai-tér, Sallai (Ferenciek) utca.
=1987. 91—100., XII kép.

B. Horváth Csilla: A múzeum helytörténeti gyűjteményében lévő, Pécset ábrázoló képes levelezőlapok III. A Mecsek.
=1989. 175—190., 25 kép.

B. Horváth Csilla: A Múzeum helytörténeti gyűjteményében lévő, Pécset ábrázoló képes levelezőlapok, V. Irgalmasok utcája, Kossuth (Majláth) tér
=1993. 139—150., 34 kép.

Horváth Csilla: A múzeum helytörténeti gyűjteményében lévő, Pécset ábrázoló képes levelezőlapok VI. A Pécsi Országos Kiállítás és Vásár, 1907.
=1996—1997. 87—104., 43 kép.

heraldika
Színek a heraldikában.
=1908/1. 37. /K/.; /1. 37. /F/.

Herend
[Marosi Arnold] M. A.: Régészeti adatok a vármegyéből [Berkesd, Herend, Ilocska, Somogy].
=1908/4. 157—158. /RK/.

Herman Ottó
Mándoki László: Herman Ottó csillagnévgyűjtései.
=1965. 167—179., 9 kép.

Herman Ottó-tó
Gábor Uherkovich: Zur Limnologie der Stauseen des Mecsek-Gebirges (Ungarn).
=1974. 7—31., 2 kép, VI t.

Hermes-féle füzetek
Zombori Lajos: A Hermes-féle füzetek.
=1990. 243—250., 9 ábra.

Hetvehely
Mezősiné Kozák Éva: A hetvehelyi románkori templom régészeti kutatása.
=1979. 113—133., 18 ábra.

Schőnerné Pusztai Ilona: A hetvehelyi románkori templom helyreállítása.
=1979. 135—144., 11 ábra.

híd
Szabó Pál Zoltán: Az eszéki híd.
=1941. 65—75., 2 f., 3 ábra, 2 térk.

hiedelmek
Zentai János: Alsómocsoládi hiedelemmondák.
=1967. 81—88.

Zentai Tünde: A kísértet és a visszajáró halott epikus megjelenítése az Ormánságban.
=1969—1970. 297—308.

Zentai Tünde: A természetfeletti lények átváltozásának kérdése az ormánsági néphit összefüggésében.
=1971. 207—216.

Zentai Tünde: Az ormánsági "szépasszony" helye a magyar néphitben.
=1972—1973. 223—237.

Frankovics György: Vile-történetek a Dráva menti horvátoktól.
=1972—1973. 239—252., 1 térk.
hiedelmek (folyt.)
Zentai Tünde: A monda és a néphit összefüggésének törvényszerűségei.
=1974. 229—241.

Zentai Tünde: A hiedelemmonda tartalmi és formai szerveződése.
=1975—1976. 145—154.

Virt István: Halottas szokások és hiedelmek a Baranya megyében élő moldvai csángóknál.
=1989. 227—238., 8 ábra.

hímes tojások
Rónaky Kálmán: Husvéti hímes tojások.
=1908/3. 120—122., 1 ábra. /É/.

A múzeumból. [Révai Sándor gyászhíre. Hímes tojás. Éremgyűjtemény.]
=1909/2. 90. /KK/.

Arnhold Nándor: Tojás hímzés. Adalék Baranyamegye népművészetéhez.
=1912/3. 97—106., VIII t. /É/.

hímzések
Sarosácz György: Új szerzemény a mohácsi múzeumban. (Baranyai Ilona délszláv néprajzi gyűjteménye.) [Bosnyák és sokac hímzés.]
=1971. 273—278., 7 kép, I—VI. t.

Komlósi Sándorné Nagy Piroska: Szigetvár-vidéki fehérhímzések.
=1978. 301—318., 1, 10 ábra.

hirdetmények
Fejes György: 1848-as okmányok [Pécs Szabad Királyi Város Tanácsa hirdetményei].
=1928—1929/4. 134. /KK/.

Füzes Miklós: Hirdetményi tájékoztatás Sásdon 1944. decembertől 1945. novemberig.
=1979. 207—218., 14 ábra.

Hirics
Kőhegyi Mihály: Ormánsági jobbágysérelmek. Hirics, Piskó és Kisszentmárton kérései az 1848-as országgyűléshez.
=1966. 191—196.

hitvilág
Mándoki László: Honfoglalás előtti hitvilágunk emléke egy szólásban. "Sokan vannak odakinn."
=1967. 75—79.

Zentai János: Alsómocsoládi hiedelemmondák.
=1967. 81—88.

hitvita
Szabó Gyula: Szabadgondolkodó társadalmi rétegek a török alatti Pécsett és Baranyában.
=1964. 241—262.

Hodó Mihály
Mándoki László: Hodó Mihály tárgyai a JPM Néprajzi Osztályának gyűjteményeiben. (Rajz: Monori Magdolna.)
=1975—1976. 203—215., 1 kép, IX t.

Hoffmann László
Mendöl Zsuzsanna: Építészpálya a két világháború szorításában: Hoffmann László (1897—1943).
=1996—1997. 221—253., 51 kép.

hóhérok
Madas József: A pécsi hóhérokról.
=1980. 233—236. /RK/.

holtágak
Dénes Andrea —Ortmann-né Ajkai Adrienne: A Dráva baranyai holtágai. Általános és botanikai jellemzés, természetvédelmi kérdések.
=1998. 5—26., 6 ábra.

Ortmann-né Ajkai Adrienne — Dénes Andrea: A Dráva-holtágak fátlan növénytársulásai.
=1998. 27—39., 4 t.

holyvák
Ádám László: A Janus Pannonius Múzeum holyvagyűjteménye, I—III.
=1994. 39—48.; 1995. 19—28.; 1996—1997. 37—48., 1 ábra.

horvát balladák
Sarosácz György: Két horvát ballada.
=1979. 267—272.

Horváth Antal
Horváth Antal (1848—1912). Nekrológ.
=1912/3. 127—128. /KK/.

Gál Éva: Dr. Horváth Antal (1848—1912).
=1989. 167—174., 9 ábra.

Horváth Krisztina
Szentkirályi [István]: Testőrségre pályázó Pécsről 1763-ban. [Horváth Krisztina levele Klimo Györgyhöz Pavics Ferdinánd ügyében.]
=1917/1—4. 21. /KK/.

horvátok
Sarosácz György: Baranyai délszláv népszokások. III. Karácsonyi, lakodalmi és temetkezési szokások a horvátoknál és szerbeknél.
=1969—1970. 283—296., 18 kép.

Begovácz Rózsa: A Dráva menti horvátok népviselete.
=1981. 165—195., 49 kép.

Mándoki László: Egy horvát hangya-rejtvény és rokonsága.
=1982. 269—272., 2 ábra.

Begovácz Rózsa: Házasságkötés és szokásköre a Dráva menti horvátoknál.
=1983. 223—239.

Begovácz Rózsa: "A örök világosság fényeskedjék neki..." A végtisztesség megadásának alakulása a Dráva menti horvátoknál (Dél-Magyarország).
=1996—1997. 149—157., 3 kép.

Horvay János
Zsolnay Vilmos (1828—1900) emlékezete. 1—4.
=1928—1929/2—3. 49—52., 3 kép; 74—76., 3 kép; 89—90., 2 kép; 95., 1 kép a Zsolnay-szoborról: Horvay János készítette.

Hosszú család
Zentai Tünde: A zengővárkonyi ház.
=1984. 211—238., 32 kép, 1 családfa.

Hosszű Ahmed
Kováts Valéria: Közlemények a Zrinyi Miklós Múzeum levéltári anyagából. [3 levél a XVII. századból és egy Kossuth-levél 1870-ből.]
=1959. 165—186.

Hölbling Miksa
Baranyai Aurél: Dr. Hölbling Miksa (1811—1901).
=1978. 251—253., 3—4. ábra. /RK/.

Hörnyék
Szőnyi Ottó: A hörnyéki római sír.
=1914/1. 35—36. /KK/.

hunok
Kiss Attila: Pannonia rómaikori lakossága népvándorláskori helybenmaradásának kérdéséhez.
=1965. 81—123., 12 kép.

húsvéti dalok
Begovácz Rózsa: Dráva menti horvát húsvéti dalok. (Zenei lejegyzés: Matusek László.)
=1979. 273—300.

húsvéti népszokások
Rónaky Kálmán: Husvéti hímes tojások.
=1908/3. 120—122., 1 ábra. /É/.

Arnhold Nándor: Tojás hímzés. Adalék Baranyamegye népművészetéhez.
=1912/3. 97—106., VIII t. /É/.

Husztót
Füzes Endre: A kender termelése és feldolgozása Kovácsszénáján és Husztóton.
=157. 70—89.

Hűséggel a Hazáért
Komanovics József: A hazai németség volksbundista — illetve hűségmozgalmi — szervezkedése, különös tekintettel Baranya megyére.
=1969—1970. 183—193.

idolplasztika
Dombay János: A Baranyavármegyei múzeum őskori agyagszobrai.
=1939—1940. 6—10., 1/a—c. kép, I. t.

igazságszolgáltatás
[Angyal Pál] S. A. P.: A büntető igazságszolgáltatás múzeuma.
=1908/2. 70. /RK/.

Igló
Zombori Lajos: Csontváry nyomában a Felvidéken.
=1996—1997. 215—219., 7 ábra.
Ignác kutak
Madas József: Az Ignác kutakról.
=1980. 236—239., 1 rajz. /RK/.

ikonművészet
Kemény Katalin: Arc — maszk — ikon.
=1985—1986. 359—380., 19 kép.

illusztráció
Sárkány József: Szobotka Imre (1890—1961): Paul Claudel "L'Annonce faite a Marie" című művének illusztrációja. (1916 K[örül].)
=1987. 147—161., 20 kép.

Ilocska
[Marosi Arnold] M. A.: Régészeti adatok a vármegyéből [Berkesd, Herend, Ilocska, Somogy].
=1908/4. 157—158. /RK/.

imádságok
Banó István: Verses imádságok dr. Berze Nagy János hagyatékából.
=1975—1976. 141—144., 1 kép.

Inczédy Dénes
Majorossy Imre: Emlékbeszéd Inczédy Dénesről (1843—1900).
=1912/1—2. 1—14., I t. /É/.

iparművészet
Kóbor János: Új magyar otthon.
=1941. 88—90., 1 kép.

Martyn Ferenc: Sinkó András.
=1941. 99—102.

Molnár László: Az iparművészet korszerű elméleti értelmezésének néhány problémája.
=1967. 209—217.

Hárs Éva: Képző- és iparművészeti régióközpontok kialakulása. (A vidéken dolgozó művészettörténészek tudományos feladatai.)
=1967. 233—238.

iparosok
Késmárky István: Pécs régi iparos életére vonatkozó eredeti okiratok.
=1908/1. 19—31. /É/.

iparosok (folyt.)
Fejes György: A pécsi iparosok mint városbírák [1707—1762].
=1928—1929/2—3. 77—78. /KK/.

Kopasz Gábor: Régi pécsi kézműves mesterségek.
=1971. 167—183.

B. Horváth Csilla: Mozaikok a pécsi kisipar történetéből az 1930-as években. [A pécsi kisiparosok adattárával.]
=1974. 149—168., 8 kép.

Mendöl Zsuzsa: XIX. századi pécsi asztalosok. [Az asztalosok adattárával.]
=1975—1976. 219—229., 4 ábra.

iparrajz
Szieberth Róbert: Az iparrajzoktatás Pécsett a XIX. század első felében.
=1912/4. 133—143., V t. /É/.

Irányi Dániel
B. Horváth Csilla: Irányi Dániel családi fényképalbuma.
=1982. 173—193., 50 f.

irgalmasok
Schick Jácint: A pécsi irgalmasok rendháza és kórháza multjából.
=1912/1—2. 14—20., VIII t. /É/.

Irgalmasok utcája
B. Horváth Csilla: A Múzeum helytörténeti gyűjteményében lévő, Pécset ábrázoló képes levelezőlapok, V. Irgalmasok utcája, Kossuth (Majláth) tér
=1993. 139—150., 34 kép.

iskolák
[Szőnyi Ottó] Sz. O. ism.: Szentkirályi István: A pécsi Notre-Dame nőzárda és iskolái.
=1908/4. 159—160.

Szentkirályi István: Az első leánynevelő intézet Pécsett. (1743—1782.)
=1917/1—4. 8—13. /É/.

Istvánffy család
Visy László: Pellérd földesurai.
=1930/1—4. 60—64. /É/.

István, I., szent, magyar király
Földvári Mihály: Árpádházi királyaink diplomái. 1—. [A folytatás az Évkönyvben nem jelent meg]. [A pécsi püspökség alapítólevele, 1009.]
=1928—1929/4. 125—129. /É/.

Györffy György: Megemlékezés István királyról születésének ezredik évfordulóján. [Borsos Miklós szobra Szent Istvánról.]
=1969—1970. 127—132.

Jakabhegy
Szentkirályi István: Remeteélet a Jakabhegyen a XVIII. században.
=1910/3. 65—73. /É/.

Szentkirályi István: Magyar pálosok és a Jakabhegy.
=1911/1. 5—12. /É/.

Szentkirályi István: A jakabhegyi remeteház alapszabályai.
=1912/3. 115—127. /É/.

Szentkirályi István: Jegyzetek a Jakabhegy és Szentkut történetéhez.
=1912/4. 143—147. /É/.

Szentkirályi István: A Jakabhegyi remeték felvételi szertartása.
=1913/2. 78—81. /É/.

Szentkirályi István: A jakabhegyi remeteház lakói 1767. évben.
=1916/3—4. 101—102. /É/.

Szentkirályi István: Adatok az ürögi monostorhoz [1342, 1393].
=1928—1929/4. 131—132. /KK/.

Uherkovich Gábor: A Jakab-hegy (Nyugati-Mecsek) ősi víztározójának algáiról.
=1975—1976. 7—16., 2 ábra, IV t.

Borbála Maráz: Zur Frühhallstattzeit in Süd-Pannonien.
=1978. 145—164., 6 kép, VIII t.

Maráz Borbála: Későbronzkori magaslati település Pécs-Jakabhegyen. (Előzetes közlemény az 1976—83. évi ásatásokról.)
=1985—1986. 39—64., 5 kép, XVII t.

Jánosházapuszta
K. Zoffmann, Zsuzsanna: Anthropologische Untersuchungen der mittelbronzezeitlichen Bevölkerung der Gäberfelder von Mosonszentmiklós—Jánosházapuszta und Siófok—Széplak (Ungarn).
=1971. 43—58., 6 kép, 10 t.

Gábor Bándi: Untersuchung der Bestattungsbränche bei bronzezeitlichen Brandgräberfeldern.
=1971. 59—67., 11 kép.

Jánosi Engelné Bayersdorf Erna
Gebauer Ernő festőművész és Jánosi Engelné Bayersdorf Erna szobrászművész kitüntetése.
=1928—1929/1. 44.

Janus Pannonius Múzeum
Dombay János: A Janus Pannonius Múzeum kialakulásáról.
=1956. 184—192.

Fancsovits György: A JPM helytörténeti osztályának feladatairól.
=1967. 201—206.

Attila Kiss: Unpublished Finds from the V. Century originated from Transdanubia in the British Museum and the Janus Pannonius Museum.
=1969—1970. 119—123., 7 kép, I—II. t.

Sarkadi Eszter: A Janus Pannonius Múzeum vázlatos története a felszabadulástól napjainkig.
=1974. 373—388., 6 kép.

Uherkovich Ákos: 25 éves a Janus Pannonius Múzeum természettudományos "tájkutató programja".
=1998. 341—354.

Janus Pannonius Múzeum Évkönyve
Hágen József összeáll.: A Janus Pannonius Múzeum Évkönyve 1—40. (1956—1995) évfolyamainak tartalomjegyzéke.
=1995. 225—240.

Járányi család
Járányi László: Egy pécsi patrícius család I.
=1998. 167—180.

jegyzőkönyv
Szőnyi Ottó: A pécsi őskeresztény cubiculum vízmentesítési munkálatai.
=1913/3. 120—124. /KK/.

jezsuiták
Szentkirályi István: A pécsi jezsuita rendház feloszlatása az 1773. évben.
=1916/1—2. 14—16. /É/.

jobbágyok
Kőhegyi Mihály: Ormánsági jobbágysérelmek. Hirics, Piskó és Kisszentmárton kérései az 1848-as országgyűléshez.
=1966. 191—196.

Kőhegyi Mihály: Baranyai jobbágysérelmek. Drávamenti községek kérvényei az 1848-as országgyűléshez.
=1968. 225—243., 1 kép.

Jókai tér
B. Horváth Csilla: A múzeum helytörténeti gyűjteményében lévő Pécset ábrázoló képes levelezőlapok, II. Jókai-tér, Sallai (Ferenciek) utca.
=1987. 91—100., XII kép.

Sonkoly Károly: A Pécs, Jókai tér 11. sz., középkori eredetű lakóház műemléki kutatása.
=1993. 115—137., 26 ábra.

jövedelmek
Radnóti Ilona: Adatok a 18. századi Baranya megyei zsidóság foglalkozásáról és jövedelméről.
=1995. 69—87., 16 t.

jugoszláv-magyar tárgyalások
Frankovics György: Sikertelen jugoszláv-magyar közeledési kisérlet a párizsi békekonferenciát megelőzendő egyezmény megkötése céljából 1918 legvégén és 1919 első napjaiban. (Kalafatović ezredes jelentése budapesti küldetéséről.)
=1979. 219—222. /RK/.

Jugoszlávia
Maráz Borbála: La Tčne-kori leletek Jugoszláviából és Romániából magyarországi múzeumokban.
=1982. 107—116., 1 térk., V t.

juhtartás
Tóth Tibor: A juhtartás szabályozása a mernyei uradalomban.
=1968. 245—257., 2 kép.
Julcsa-tál
Hárs Éva: Volt-e 1875-ben Zsolnay eozin? A "Julcsa-tál".
=1996—1997. 193—199., 14 kép.

kabarok
Révai Sándor: Az Ormánság népének és nevének eredete.
=1908/2. 49—55. /É/.

kagáni székhely
Attila Kiss: Die Frage der geographischen Lage des früh- und mittelawarenzeitlichen Herrschaftszentrums.
=1988. 77—89., 2 térk., 1 t.

Kálvária-hegy
Nagy Lajos: 1780-ban készített térkép a pécsi Rókus-dombról, Kálvária-hegyről és két régi mohamedán templomról.
=1980. 239—242., 2 térk. /RK/.

kálváriák
Lantosné Imre Mária: Szakrális táj és kultusz a pécsi egyházmegyében II. Kálváriák és passió emlékei.
=1995. 139—158., 29 ábra.

kályhacsempe
Szőnyi Ottó: Régiségleletek.
=1908/2. 67—69. /RK/.

Soproni Olivér: A mihrab motívum vándorlása és egy mihrabos erdélyi kályhacsempe.
=1991. 109—131., 23 kép.

kamarális kormányzat
Cserkuti Adolf: Pécs város a török hódoltság után.
=1913/2. 63—71. /É/.

Kán nemzetség
Sebestyén Béla: Az idősebb Siklósi Gyula életpályája 1201—1237.
=1928—1929/4. 134—136. /KK/.

Kanizsai Dorottya Múzeum
Sarosácz György: A Kanizsai Dorottya Múzeum plakátgyűjteménye 1942—1948.
=1974. 169—194., XIX t.

kánonjog
Cserkuti Adolf: Pécs fölszabadulása a földesúri hatalom alól. — Ennek kánonjogi nehézségei. —
=1910/2. 45—53. /É/.

Kantavár
Róna Jenő: Doronicum Nendtvichi.
=1909/2. 89. /KK/.

kaparódarazsak
Józan Zsolt: Dél-Dunántúl kaparódarázs (Hymenoptera, Sphecoidea) faunájának alapvetése.
=1984. 53—86., 11 ábra, 18 t.

Kapoli Antal, id.
Knézy Judit: A kaposvári Rippl-Rónai Múzeum Kapoli tárgyai.
=1966. 129—150., 29 kép.

kápolnák
Petrovich Ede: A pécsi Káptalani Levéltár épületének története.
=1963. 177—206., 14 kép.

G. Sándor Mária: A pécsi Püspökvár feltárt középkori egyházi és világi épületei.
=1992. 105—114. 12 ábra.

Lantosné Imre Mária: Szakrális táj és kultusz a pécsi egyházmegyében III. Kápolnák.
=1996—1997. 115—147., 32 kép, 9 vázlat.

Kaposhomok
Pusztai Rezső: Mezolitikus leletek Somogyból.
=1957. 96—105.

Kaposvár
Knézy Judit: A kaposvári Rippl-Rónai Múzeum Kapoli tárgyai.
=1966. 129—150., 29 kép.

Othmar Pickl: Nachschub für Pécs/Fünfkirchen im Kriegswinter 1686/87. Zur Verproviantierung von Pécs, Siklós und Kaposvár im ersten Winter nach der Rückeroberung.
=1990. 99—111., 1 térk.

káptalan
Szentkirályi [István]: Főpapi jelvények használati joga és a pécsi káptalan.
=1913/3. 117—119. /É/.
káptalan (folyt.)
Szentkirályi István: A káptalani úriszék multjából.
=1916/1—2. 23—24. /KK/.

Petrovich Ede: A pécsi Káptalani Levéltár épületének története.
=1963. 177—206., 14 kép.

kapucinus rendház
Madas József: A pécsi volt kapucinus rendház telke.
=1978. 246—249., 1—2. ábra. /RK/.

kaputorony
Szőnyi Ottó: A pécsi belső vár egyik maradványa.
=1914/4. 136—137. /KK/.

karácsony
Sarosácz György: Baranyai délszláv népszokások. I. Karácsonyi és lakodalmi szokások a sokacoknál és bosnyákoknál.
=1967. 103—122., 12 kép.

Sarosácz György: Baranyai délszláv népszokások. III. Karácsonyi, lakodalmi és temetkezési szokások a horvátoknál és szerbeknél.
=1969—1970. 283—296., 18 kép.

kard
[Marosi Arnold] M. A.: La Tčne-korú lelet.
=1908/2. 67. /RK/.

karhelyzet
Szabó János Győző: A keleti kereszténység egyik ismertetőjegye temetkezéseinkben.
=1983. 83—97.

Kárpát-medence
A. Kiss: Zur Frage der frühmittelalterlichen Weinbaues im Karpatenbecken.
=1964. 129—139., 4 kép.

Bálint Zsolt: A Kárpát-medence boglárkalepkéinek revíziója (Lepidoptera, Lycaenidae).
=1989. 47—62., 11 kép.

karsztbokorerdők
Uherkovich Ákos: Adatok Baranya nagylepkefaunájának ismeretéhez VIII. Mecseki karsztbokorerdők negylepkéi (Lepidoptera).
=1977. 61—72., 15 ábra.
karsztbokorerdők (folyt.)
Dénes Andrea: A Mecsek és a Villányi-hegység karsztbokorerdői.
=1994. 5—31., 13 ábra, 5 táblázat, 6 t.

kártyák
Zsoldos Benő: A Janus Pannonius Múzeum kártyagyűjteménye.
=1987. 109—124., 1 ábra, V t.

Kaspi-Alföld
Sára U. Nógrádi — Ákos Uherkovich: Preliminary report on the Trichoptera fauna of the Chechen-Ingoosh ASSR, Soviet Union.
=1991. 31—36., 2 kép.

kastélyok
Horváth Kázmér: A mohácsi püspökkastély multjához szolgáló adatok [1714—1785].
=1928—1929/4. 137—138. /KK/.

kaszáspókok
Kolosváry G.: Beziehungen zwischen die Opilioniden-Fauna des Mecsekgebirges und des Mediterraneums.
=1964. 39—41.

katonai elbocsátó okmány
Szőnyi Ottó: A kiskőszegi római katonai elbocsátó-lap.
=1909/2. 84—87. /KK/.

katonai templom
[Szentkirályi István]: Szigetvár multjából.
=1914/3. 117. /KK/.

Szentkirályi [István]: Mose a szigetvári erődben.
=1930/1—4. 90. /KK/.

katonaság
Angyal Pál: Spanyolok nálunk.
=1910/2. 58—60. /É/.

Andretzky József: Adalékok Baranyavármegye történetéhez a törökök kiüzetése utáni időkből.
=1914/2. 57—70. /É/.

Jenei Ferenc: A "Szigeti Veszedelem" magyar hősei.
=1965. 257—262., 1 kép.

Kaufer Sándor
Mendöl Zsuzsanna: A sétatéri kioszk. Kaufer Sándor építész (1863—1900) működése Pécs város mérnöki hivatalában.
=1998. 301—317., 15 ábra.

Kaukázus
Sára U. Nógrádi — Ákos Uherkovich: Preliminary report on the Trichoptera fauna of the Chechen-Ingoosh ASSR, Soviet Union.
=1991. 31—36., 2 kép.

Kelb János Jakab
Szőnyi Ottó: A pécsi székesegyház főoltárának 1746—47-ben Augsburgban készült gyertyatartóiról.
=1928—1929/2—3. 79—83. /É/.

Kelemen József
Szegedy Rezső: Az irodalomnak egy pécsi névtelen Maecenása. [Annaeus Lucanus Pharsaliájának fordítása. Toldy Ferenc levele Kelemen József pécsi nagypréposthoz.]
=1910/2. 53—58. /É/.

Kelet-Magyarország
Bándi Gábor: A dunántúli mészbetétes edények népének kelet-magyarországi kapcsolatai.
=1968. 63—73., 3 kép, I—VI. t.

Ecsedy István: A kelet-magyarországi rézkor fejlődésének fontosabb tényezői.
=1981. 73—95., 1 kép.

Maráz Borbála: A szkítakori őslakosság La Tčne-kori továbbélése Kelet-Magyarországon. (Régészeti adatok a Kárpát-medencei kelta — szkíta kapcsolatok kérdéséhez.)
=1981. 97—119., 6 kép, VII t.

keleti kereszténység
Szabó János Győző: A keleti kereszténység egyik ismertetőjegye temetkezéseinkben.
=1983. 83—97.

keleti szőnyegek
Batári Ferenc: A Baranya Megyei Múzeumok keleti szőnyegei.
=1998. 263—299., 32 kép.

Keleti-Mecsek
Sára U. Nógrádi: Caddisflies of the Eastern Mecsek Mountains, Hungary (Trichoptera), I—II. [A második rész társszerzője: Uherkovich Ákos.]
=1985—1986. 11—22., 7 ábra, 5 t.; 1990. 19—25., 3 ábra, 2 t.

Horvatovich Sándor: A Keleti-Mecsek futóbogarai (Coleoptera, Carabidae).
=1990. 5—12., 1 térk.
kelták
Borbála Maráz: Chronologische Probleme der Spätlatčnezeit in der Südtiefebene (Südost-Ungarn).
=1974. 107—128., 5 kép, 2 térk., IV t.

Maráz Borbála: A szkítakori őslakosság La Tčne-kori továbbélése Kelet-Magyarországon. (Régészeti adatok a Kárpát-medencei kelta — szkíta kapcsolatok kérdéséhez.)
=1981. 97—119., 6 kép, VII t.

kemencék
Katona Győr Zsuzsa: Római kori edényégető kemencék Pécs belvárosában.
=1983. 61—82., 11 kép, IX t.

kender
Füzes Endre: A kender termelése és feldolgozása Kovácsszénáján és Husztóton.
=157. 70—89.

képfaragó
Bezerédy Győző: Szadler Ferenc "képfaragó" mesterember könyörgő levele a Pécs városi magisztrátushoz 1783-ban.
=1977. 288—289. /RK/.

képzőművészet
Török Lajos: A Pécsi Képzőművészek és Műbarátok Társasága.
=1941. 103—105.

Klug K. György: A Pécsi Képzőművészek és Műbarátok Társaságának 1941. évi kiállítása.
=1941. 106—108.

Sarkadiné Hárs Éva: A pécsi képzőművészeti élet 20 éve (1944—1963).
=1963. 297—316., I—VIII. t.

Hárs Éva: Képző- és iparművészeti régióközpontok kialakulása. (A vidéken dolgozó művészettörténészek tudományos feladatai.)
=1967. 233—238.

képzőművészet (folyt.)
Aknai Tamás: A képző- és építőművészeti szintézis néhány tudománytörténeti problémája. I—III.
=1974. 277—288.; 1975—1976. 231—248.; 1977. 323—345.

Várkonyi György: Dobrovics Péter a magyar képzőművészetben.
=1991. 269—278., 12 ábra.

Aknai Tamás: Günther Uecker "Mező. 1957." című képének elemzése.
=1992. 259—263.

kerámia
"Fazekas." [Mattyasovszky Zsolnay Tibor]: A Zsolnay gyárról.
=1941. 91—98.

Soproni Olivér: Bachminszky kerámiája.
=1959. 249—274., XLII—XLVII. t.

Sarkadiné Hárs Éva: Lüszterfényű kerámiák és a Zsolnay eosinmázas edények.
=1962. 369—386., 9 kép, I—XI. t.

Kemény Miklós: Újabb módszerek a régészeti vonatkozású kerámia restaurálásában.
=1964. 353—358., 9 kép.

Gábor Bándi: Ursprung und innere Chronologie der Kultur der inkrustierten Keramik in Westungarn.
=1965. 61—74.

Hárs Éva: Festőművészek a Zsolnay kerámiagyárban.
=1965. 293—305., 12 kép, I—V. t.

Hárs Éva: Gádor István művei a Janus Pannonius Múzeumban. (Gyűjteményismertetés.)
=1974. 289—313., 4 kép, X t.

Mendöl Zsuzsanna: A Zsolnay gyárban készült kerámia közkutak, szökőkutak.
=1983. 329—352., XIV t.

Kovács Orsolya: Népi elemek, folklorizálás a Zsolnay kerámiában.
=1995. 211—223., 17 ábra.

kerékpársport
Millei Ilona: A Pécsi Kerékpár Egyesület zászlajának konzerválása. Adatok a XIX. századvégi pécsi kerékpársport történetéhez.
=1994. 239—249., 14 ábra.

kereskedelem
Kőhegyi Mihály: Római pénzforgalom és kereskedelem a Lugio—Szeged közötti útvonalon.
=1969—1970. 113—118., 1 térk., 1 t.

Solymos Ede — Solymosné Göldner Márta: Győri halkereskedők Baranyában a 18. században.
=1978. 271—284.

Keresztespuszta
Móczár László: A lucernavirágot látogató méhalkatú rovarok Baranyában.
=1956. 171—180., 7 rajz, XXX—XXXI. t.

keresztnevek
Zs. Csalog — L. Mándoki: Phenomena of the Fhasion in the Hungarian Rural Christian Naming. (Ethnolinguistical Study.)
=1969—1970. 321—328., 8 ábra.

Kérpuszta
A. Kralovánszky: The Paleosociographical Reconstruction of the Eleventh Century Population of Kérpuszta. Methodological Study.
=1968. 75—116., 19 kép.

Kertváros
Montskó Péter: A Pécs, Kertváros avar kori temető csontvázleleteinek paleopathológiai vizsgálata ortopédiai szempontból.
=1998. 147—155., 12 ábra.

Késmárky István
Vasváry Ferenc: Emlékezés Dr. Késmárky Istvánról (1865—1926).
=1928—1929/1. 18—23., 1 kép. /É/.

Keszthely-kultúra
Attila Kiss: Die Stellung der Keszthely-Kultur in der Frage der römischen Kontinuität Pannonien's.
=1967. 49—59., 5 térk., 1 t.

kétszárnyúak
Gebhardt Antal: A Mecsek-hegység és környékének dipterafaunája.
=1962. 5—38.
kézműves mesterségek
Kopasz Gábor: Régi pécsi kézműves mesterségek.
=1971. 167—183.

Kezznay Bernát
Szentkirályi [István]: A máriagyűdi zárda történetéből.
=1913/4. 166—167. /KK/.

kiállítások
[Marosi Arnold] M. A.: A pécsi városi múzeum a londoni kiállításon.
=1908/2. 67. /RK/.

Klug K. György: A Pécsi Képzőművészek és Műbarátok Társaságának 1941. évi kiállítása.
=1941. 106—108.

Romváry Ferenc: A siklósi Pécs-Baranyai Képtár.
=1964. 339—348., 3 kép, I—X. t.

Dankó Imre: Vándorkiállításainkról.
=1964. 359—364.

Mándoki László: Néprajzi kiállításaink.
=1966. 295—304., 25 kép.

Romváry Ferenc: A Modern Magyar Képtár története. Új szerzemények I—V.
=1967. 219—231., 2 és 79 kép.; 1968. 301—314., 75 kép.; 1972—1973. 287—300., I—XXII. t.; 1974. 333—366., I—XIX. t.; 1980. 297—336., 164 kép.

Raýman János: A pécsi kiállítások és vásárok érmészeti emlékei. I. rész: 1888—1907.; II. rész: 1907-tő napjainkig.
=1994. 161—184., 32 ábra.; 1995. 107—128., 44 ábra.

Horváth Csilla: A múzeum helytörténeti gyűjteményében lévő, Pécset ábrázoló képes levelezőlapok VI. A Pécsi Országos Kiállítás és Vásár, 1907.
=1996—1997. 87—104., 43 kép.

kikötő
Kőhegyi Mihály — Novotny Iván: Adatok és megjegyzések a Contra Florentiam római kori kikötőről.
=1967. 39—48., 12 kép.

kioszk
Mendöl Zsuzsanna: A sétatéri kioszk. Kaufer Sándor építész (1863—1900) működése Pécs város mérnöki hivatalában.
=1998. 301—317., 15 ábra.

Király utca
B. Horváth Csilla: A pécsi Kossuth Lajos utca a múzeumban levő levelezőlapokon.
=1985—1986. 271—290., 40 kép.

királyjárás
A régibb magyar királyok közül kik látogatták meg Pécs városát?
=1908/3. 129. /K/.; /3. 129—130. /F: Szentkirályi István/.

Kisapostagi kultúra
Ecsedy István: Bronzkori leletek Lánycsókról.
=1979. 95—112., 1 kép, XII t.

Kisasszonyfa
Szőnyi Ottó: Kisasszonyfai római sírlelet.
=1914/1. 33—35. /KK/.

Kisasszonyfalvi László
Holub József: Adatok Pécs város és Baranya megye történetéhez [XIV—XVI. század].
=1960. 183—196.

Kisdobsza
Uherkovich Ákos: Kisdobsza nagylepkefaunája (Lepidoptera).
=1989. 73—80., 1 ábra, 2 t.

kisemlősök
Horváth Győző — Majer József: Adatok Baranya megye kisemlős faunájához (Mammalia: Micromammalia).
=1994. 79—84., 1 ábra, IV t.

kísértetek
Zentai Tünde: A kísértet és a visszajáró halott epikus megjelenítése az Ormánságban.
=1969—1970. 297—308.

Kiskőszeg
Szőnyi Ottó: A kiskőszegi római katonai elbocsátó-lap.
=1909/2. 84—87. /KK/.

Kiskőszeg (folyt.)
Szentkirályi István: A csatári pálosmonostor.
=1916/1—2. 11—14. /É/.

Kisszentmárton
Kőhegyi Mihály: Ormánsági jobbágysérelmek. Hirics, Piskó és Kisszentmárton kérései az 1848-as országgyűléshez.
=1966. 191—196.

Kisvaszar
Uherkovich Ákos: Adatok Baranya nagylepkefaunájának ismeretéhez VII. Kisvaszar környékének nagylepkéi (Macrolepidoptera).
=1975—1976. 25—47., 26 ábra, 1 t.

kiváltság
Szentkirályi [István]: A pécsi székesegyház aggregációjához.
=1914/3. 115—116. /KK/.

kiváltságlevél
Pécs város kiváltságlevelének címlapja.
=1930/1—4. 15.

Klarissza apácák
[Szentkirályi István]: Régi szerzetesek.
=1914/3. 117—118. /KK/.

Klein Ármin
Kovács Orsolya: Klein Ármin, a Zsolnay gyár tervezőművésze a JPM Zsolnay gyűjteménye alapján (1876—83).
=1990. 201—216., 18 ábra.

Klimo György püspök
Cserkuti Adolf: Pécs fölszabadulása a földesúri hatalom alól. — Ennek kánonjogi nehézségei. —
=1910/2. 45—53. /É/.

Szentkirályi [István]: Missale Quinque-Ecclesiense.
=1911/2. 90—91. /KK/.

Szentkirályi [István]: Egy történelmi munka műhelyéből.
=1911/3. 121—124. /KK/.

Szentkirályi [István]: A máriagyűdi zárda történetéből.
=1913/4. 166—167. /KK/.

Klimo György püspök (folyt.)
Szentkirályi [István]: Pécs iskolái az 1774. évben.
=1914/2. 81—83. /KK/.

[Szentkirályi István]: Régi szemináriumi konkurzusok.
=1914/3. 112—115. /KK/.

Szentkirályi [István]: A püspöknádasdi plebánia templom felszentelése.
=1914/3. 116—117. /KK/.

[Szentkirályi István]: Régi hadi hirek. [Klimo György levelei az 1769—74-es török-orosz háborúról és az orosz veszedelemről.]
=1914/3. 117. /KK/.

[Szentkirályi István]: Szigetvár multjából.
=1914/3. 117. /KK/.

[Szentkirályi István]: Régi szerzetesek.
=1914/3. 117—118. /KK/.

Szentkirályi István: Utazás Pozsonytól Pécsig 1771. évben.
=1916/1—2. 20—21. /KK/.

Szentkirályi István: Klimó püspök Szent István jobbkezéről [1771].
=1916/1—2. 21—23. /KK/.

Szentkirályi István: Római kispapok hazaérkezése Pécsre 1763-ban.
=1916/3—4. 102—103. /É/.

[Szentkirályi István]: Klimó püspök irodalompártolása [1760].
=1917/1—4. 19. /KK/.

Szentkirályi István: A pécsi püspökség érseki jelvények használatának első ünnepélye [1755].
=1917/1—4. 19—21. /KK/.

Szentkirályi [István]: Testőrségre pályázó Pécsről 1763-ban. [Horváth Krisztina levele Klimo Györgyhöz Pavics Ferdinánd ügyében.]
=1917/1—4. 21. /KK/.

Horváth Margit: Hogyan lett Pécs szab. kir. város.
=1928—1929/4. 103—125., 2 f. /É/.

Klimo György püspök (folyt.)
Babits András: Adalékok Pécs város küzdelméhez a szabad királyi városi rangért. (Pécs és földesura viszonya a XVIII. sz. első felében.)
=1930/1—4. 1—17., 2 ábra. /É/.

Kmetty János
Hárs Éva: Kmetty János művei a Janus Pannonius Múzeumban. (Gyűjteményismertetés.)
=1972—1973. 265—278., 59 kép.

Kocsola
Ákos Uherkovich — Sára U. Nógrádi: Trichoptera fauna of a typical cultivated region of the Carpathian Basin by light trap examination.
=1990. 27—32., 5 ábra, 1 t.

kolduló szerzetek
Szentkirályi István: A jakabhegyi remeteház lakói 1767. évben.
=1916/3—4. 101—102. /É/.

koldusjegyek
Hágen József: Pécsi "koldusjegyek" az 1930-as évekből.
=1987. 101—107., 16 kép.

kólészók
Zentai János: Egy letűnt életforma utolsó képviselője az Ormánságban. — A kólészó —.
=1965. 181—203., 31 kép.

Koller József, nagymányai, kanonok
Szőnyi Ottó ism.: Koller József irodalmi munkássága.
=1908/2. 71—72.

Szentkirályi [István]: Egy történelmi munka műhelyéből.
=1911/3. 121—124. /KK/.

Kollwitz, Käthe
Aradi Nóra: Egy Dési Huber — Kollwitz analógia.
=1978. 357—361., 2 ábra.

kolostor
Szentkirályi István: Remeteélet a Jakabhegyen a XVIII. században.
=1910/3. 65—73. /É/.

Komló
Burger Alice: Római kori villa maradványai Komló határában. (Előzetes jelentés.)
=1967. 61—68., 6 kép, I—XIV. t.

Cserdi András: A komlói kőbányászat kezdete [1925].
=1977. 273—283.

Cserdi András: A komlói kőbányászat 1929-ben.
=1978. 231—244.

Cserdi András: A komlói kőbányászat 1930—1933 között.
=1979. 189—206.

Cserdi András: A komlói kőbányászat 1934—1939 között.
=1980. 193—215.

Cserdi András: A komlói kőbányászat 1940—1944 között.
=1981. 145—156.

Cserdi András: A komlói kőbányászat 1944—1958 között.
=1982. 195—207.

Cserdi András: Komló falu birtokszerkezetének alakulása a XIX. század második felében. I—V.
=1983. 195—215., 1 ábra; 1984. 165—177.; 1987. 83—89.; 1988. 135—150.; 1989. 159—166.

Cserdi András: Komló az 1910-es évek elején.
=1990. 131—138.

Cserdi András: További változások Komlón az 1910-es évek első felében.
=1991. 165—171.

Katona Győr Zsuzsa: Római villaépület Komló, Mecsekfalvi úton.
=1993. 67—94., 15 ábra, 11 kép, XIV t.

Komlósd
Uherkovich Ákos: Komlósd környékének nagylepkefaunája (Macrolepidoptera).
=1977. 73—87., 7 ábra.

komposok
Bosnyák Sándor: A mohácsi hajósok, komposok és gátmunkások meséi I—II.
=1967. 89—101.; 1998. 243—257.

kontinuitás
Kiss Attila: Pannonia rómaikori lakossága népvándorláskori helybenmaradásának kérdéséhez.
=1965. 81—123., 12 kép.

Attila Kiss: Die Stellung der Keszthely-Kultur in der Frage der römischen Kontinuität Pannonien's.
=1967. 49—59., 5 térk., 1 t.

Ecsedy István: A kelet-magyarországi rézkor fejlődésének fontosabb tényezői.
=1981. 73—95., 1 kép.

Kopács
Pataki András: Kopácsi népmesék.
=1964. 205—221.

Baka Sára: Az emberélet fordulóihoz fűződő szokások Kopácson.
=1993. 193—201.

koponyavizsgálat
Regöly-Mérei Gyula: Kórbonctani szempontok sírleletek torzult és torzított koponyáinak vizsgálatakor, különös tekintettel a domolospusztai leletre.
=1959. 275—286., XLVIII—LII. t.

Szalai Ferenc: A Pécs-Málom és a Zsibót-Domolospuszta lelőhelyeken feltárt koranépvándorláskori temetkezések antropológiai vizsgálata.
=1993. 103—114., 1 ábra, 5 táblázat, 3 t.

koprofil gombák
Vass Anna: Adatok a coprophil gombák ismeretéhez.
=1968. 19—22., 7 kép.

korallok
Gábor Kolozsváry: Clepsydration und Thamnasterisation in Pelson d (Illirisch ε?) Korallen.
=1966. 17—24., 7 f., 4 rajz.

kórbonctan
Regöly-Mérei Gyula: Kórbonctani szempontok sírleletek torzult és torzított koponyáinak vizsgálatakor, különös tekintettel a domolospusztai leletre.
=1959. 275—286., XLVIII—LII. t.

Regöly-Mérei Gyula: Palaeopathologiai vizsgálatok a Janus Pannonius Múzeum aeneolith-korból származó emberi csontlelet anyagán.
=1960. 75—83., I—VI. t.
kórházak
Schick Jácint: A pécsi irgalmasok rendháza és kórháza multjából.
=1912/1—2. 14—20., VIII t. /É/.

Fejes György: Mozaikszemek Pécs és Baranya multjából (1699—1848).
=1928—1929/1. 33—35. /KK/.

Szentkirályi István: A pécsi kórház alapítása [1731].
=1928—1929/4. 131. /KK/.

Petrovich Ede: Pécs középkori kórháza.
=1960. 271—274.

Korniss Dezső
Keserű Katalin: Képelemzés. Korniss Dezső: Kántálók, 1946.
=1975—1976. 311—319., 6 kép.

Hegyi Lóránd: Képelemzés. Korniss Dezső: Tücsöklakodalom, [1948].
=1975—1976. 321—332., 1 kép.

Kórógy
Cseh István: Társadalomnéprajzi vizsgálatok a szlavóniai magyarok körében.
=1978. 285—300., 9 ábra.

korsók
Csalog József: A nagyszentmiklósi kincs arany korsóinak cserépből készült változatai.
=1939—1940. 52—54., V. t.

kórusok
Tegzes Ferenc: A pécsi munkásképző egylet dalkarának zászlaja.
=1979. 223—227., 2—3. ábra. /RK/.

Kéri Nagy Béla: Egy pécsi ifjúmunkás és a szakszervezet kapcsolata.
=1987. 127. /RK/.

Raýman János: A Pécsi Dalárda félszázados jubileumának emlékérme.
=1996—1997. 105—114., 7 ábra.

Kossuth Lajos
Sebestyén Béla ism.: Asztalos Miklós: Kossuth Lajos kora és az erdélyi kérdés.
=1928—1929/2—3. 87—88.

Kossuth Lajos (folyt.)
Kováts Valéria: Közlemények a Zrinyi Miklós Múzeum levéltári anyagából. [3 levél a XVII. századból és egy Kossuth-levél 1870-ből.]
=1959. 165—186.

Kossuth Lajos utca
B. Horváth Csilla: A pécsi Kossuth Lajos utca a múzeumban levő levelezőlapokon.
=1985—1986. 271—290., 40 kép.

Kossuth tér
B. Horváth Csilla: A Múzeum helytörténeti gyűjteményében lévő, Pécset ábrázoló képes levelezőlapok, V. Irgalmasok utcája, Kossuth (Majláth) tér
=1993. 139—150., 34 kép.

Kovácsszénája
Füzes Endre: A kender termelése és feldolgozása Kovácsszénáján és Husztóton.
=157. 70—89.

Mándoki László: A sarlótartó.
=1972—1973. 187—193., 5 kép.

Kovácsszénájai-tó
Gábor Uherkovich: Zur Limnologie der Stauseen des Mecsek-Gebirges (Ungarn).
=1974. 7—31., 2 kép, VI t.

kovaeszközök
Pusztai Rezső: Mezolitikus leletek Somogyból.
=1957. 96—105.

Kozma Gizella
B. Horváth Csilla: Egy pécsi fényképész munkásságáról. Kozma Gizella (1903—1974).
=1988. 151—167., 31 kép.

Kő
Dombay János: Későrómai temetők Baranyában.
=1957. 181—330., I—XL. t.

kőbányászat
Cserdi András: A komlói kőbányászat kezdete [1925].
=1977. 273—283.

Cserdi András: A komlói kőbányászat 1929-ben.
=1978. 231—244.

kőbányászat (folyt.)
Cserdi András: A komlói kőbányászat 1930—1933 között.
=1979. 189—206.

Cserdi András: A komlói kőbányászat 1934—1939 között.
=1980. 193—215.

Cserdi András: A komlói kőbányászat 1940—1944 között.
=1981. 145—156.

Cserdi András: A komlói kőbányászat 1944—1958 között.
=1982. 195—207.

ködmenek
Ködmenek.
=1928—1929/4. 139—140., 3 f. /KK/.

kőeszközök
Zsolt Schléder — Katalin T. Bíró: Petroarchaeological studies on polished stone artifacts from Baranya county, Hungary.
=1998. 75—101., 8 ábra, 7 t. f., 6 t.

kőfaragók
Szőnyi Ottó: A pécs-budai külvárosi temető.
=1911/2. 50—90., VIII t. /É/.

kőleletek
A szigeti kapu ütközője.
=1908/1. 32. /RK/.

Szőnyi Ottó: Pécsi leletek [csontleletek, római útjelző kő].
=1908/3. 122—123. /RK/.

[Marosi Arnold] M. A.: A mohácsi kőkoporsó.
=1908/4. 157. /RK/.

[Marosi Arnold] M. A.: Őskori kőeszközök.
=1909/2. 87. /KK/.

[Szőnyi Ottó] Sz. O.: A városi múzeum köréből.
=1911/3. 125—126. /KK/.

[Szőnyi Ottó]: Római leletek Pécsett.
=1911/4. 151—153. /KK/.

kőleletek (folyt.)
Nagy Tibor: A legio I. adiutrix feliratos kőemlékei Pécsről.
=1939—1940. 11—19., 3 kép, II. t.

Török Gyula: Római leletek a pécsi Mátyás-király fogadó helyén.
=1939—1940. 20—26., 1 kép, III—IV. t.

Pusztai Rezső: Mezolitikus leletek Somogyból.
=1957. 96—105.

Tóth István: Magna Mater és Attis kultuszának emlékei Pannoniában. (Emlékkatalógus.)
=1984. 127—161., 8 kép.

Kölked
Mándoki László: A kölkedi népszámlálás 1816-ban.
=1968. 215—224., 1 kép.

Mándoki László: A kölkedi reformátusok házassági kapcsolatai és házassági szerződései.
=1971. 279—285., 3 ábra.

könyvtárak
[Marosi Arnold] M. A.: Hazai múzeumok és könyvtárak fejlődése.
=1908/2. 66—67. /RK/.

Tordai [Ányos]: A múzeum könyvtára.
=1908/2. 69—70. /RK/.

Tordai Ányos: Mátyás Flórián könyvtára.
=1909/1. 18—31. /É/.

 [Tordai Ányos] T. A.: A múzeum könyvtáráról.
=1909/2. 87—88. /KK/.

Környe
Gábor Bándi: Untersuchung der Bestattungsbränche bei bronzezeitlichen Brandgräberfeldern.
=1971. 59—67., 11 kép.

Kőszeg-hegység
Sára U. Nógrádi — Ákos Uherkovich: On the caddisfly fauna of the Kőszeg Mountains, Hungary (Trichoptera).
=1988. 35—42., 1 ábra, 3 t.

kőtár
A pécsi püspöki múzeum kő- és éremgyűjteményének áttelepítése.
=1908/2. 64—66. /RK/.

Kővágószőlős
Szőnyi Ottó: A kővágószőllősi feszület.
=1913/2. 87. /KK/.

Füzes Endre: Adatok a mecseki megosztott településekhez.
=1956. 82—103., 6 kép.

Füzes Endre: Népi építkezés Mecsek-Hegyalján.
=1959. 215—247., XXXIX—XLI. t.

Nagy Erzsébet: Újabb késő-avarkori temetők Baranya megyében.
=1982. 125—141., 8 kép, 10 t.

Alice Sz. Burger: The Roman Villa and Mausoleum at Kővágószőlős, near Pécs (Sopianae). Excavations 1977—1982.
=1985—1986. 65—228., 179 kép.

Gyula J. Hajnóczi: The conceptual and actual reconstruction of the villa and the burial vault at Kővágószőlős.
=1985—1986. 229—236., 7 kép.

Ernő Horváth: Wooden remains from the Roman villa at Kővágószőlős.
=1985—1986. 237—241., 4 kép.

István Vörös: The animal remains from the Roman imperial period of Kővágószőlős.
=1985—1986. 243—247.

ábor Olivér: 5. századi sírok Kővágószőlős határában.
=1998. 131—140., 2 kép, III t.

Kővágótöttös
Füzes Endre: Népi építkezés Mecsek-Hegyalján.
=1959. 215—247., XXXIX—XLI. t.

közegészségügy
Ludwig Ferenc: Pécs közegészségügyének multja.
=1910/3. 73—80. /É/.

Közép-Dunamedence
Bándi Gábor: Adatok a Közép-Dunamedence korai és középső bronzkorának települési kérdéseihez.
=1962. 103—109., 7 kép.

közigazgatás
Angyal Pál ism.: Andretzky József: Baranyavármegye nemesei.
=1909/4. 151—152.

Angyal Pál: Baranyavármegye 1742. október 29-étől 1750. julius 17-ig.
=1911/1. 13—18. /É/.

Angyal Pál: Baranya vármegye 1750. julius 17-től 1758. január 31-ig.
=1911/2. 41—49. /É/.

Angyal Pál: Baranyavármegye 1758. január 31-től, 1769. április 26-ig.
=1911/3. 97—107. /É/.

Angyal Pál: Baranya vármegye 1769. április 26-tól 1777. november 7-ig.
=1911/4. 136—148. /É/.

Angyal Pál: Baranya vármegye 1777. november 7-től 1782. május 27-ig.
=1912/1—2. 58—64. /É/.

Angyal Pál: Baranya vármegye 1782. julius 8-tól 1786. végéig.
=1912/3. 106—115. /É/.

sikabonyi Angyal Pál: Baranyavármegye 1787-től 1790. február 25-éig.
=1913/2. 71—78. /É/.

sikabonyi Angyal Pál: Baranyavármegye 1790-ben.
=1913/3. 106—117. /É/.

Angyal Pál: Baranya vármegye 1791-től 1794. április 25-ig. 1—2.
=1913/4. 151—163. /É/.; 1914/2. 70—80. /É/.

Andretzky József: Adalékok Baranyavármegye történetéhez a törökök kiüzetése utáni időkből.
=1914/2. 57—70. /É/.

sikabonyi Angyal Pál: Baranyavármegye 1794. április 25-től 1796. végéig.
=1914/4. 119—132. /É/.

Kováts Valéria: Török hódoltságkori épület Szigetváron.
=1969—1970. 155—182., 24 kép.
közkutak
Mendöl Zsuzsanna: A Zsolnay gyárban készült kerámia közkutak, szökőkutak.
=1983. 329—352., XIV t.

Krammer János
Petrovich Ede: A pécsi Káptalani Levéltár épületének története.
=1963. 177—206., 14 kép.

Krautzak János György
Schick Jácint: A pécsi irgalmasok rendháza és kórháza multjából.
=1912/1—2. 14—20., VIII t. /É/.

Krebesz József
Szentkirályi István: Régi theologiai tanárok [XVIII. század vége].
=1916/1—2. 24. /KK/.

kronosztichon
Mi a kronosztichon?
=1908/1. 38. /K/.; /1. 39—40. /F/.

kukorica
Horváth Kázmér: Kukoricatermesztés Mohácson [1715-től].
=1928—1929/4. 136—137. /KK/.

kultúrpalota
A pécsi püspöki múzeum kő- és éremgyűjteményének áttelepítése.
=1908/2. 64—66. /RK/.

A pécsi kulturpalota ügye.
=1910/4. 125—126. /KK/.

Szőnyi Ottó: A kulturpalota ügye.
=1911/4. 153—154. /KK/.

A kulturpalota ügye.
=1912/4. 163. /KK/.

kultúrtáj
Horvát A. Olivér: Anthropogén-hatás a Mecsek-környék vegetációjára.
=1961. 45—49.

kultúrtörténet
Jellachich Károly: Pécs a XIX-ik század közepén.
=1912/1—2. 20—58. /É/.

kun nemzetség
Honfoglaláskori vezérek [Boyta és Ete] baranyai birtokai.
=1909/2. 88. /KK/.

Kunágota
Attila Kiss: Zur Zeitstellung des "münzdatierten" awarischen Fürstengrabes von Kunágota.
=1991. 67—84., 2 kép, 3 t., 4 függ.

Kundelein Ilona
B. Horváth Csilla: Egy pécsi fényképész munkásságának főbb mozzanatai (Kundelein Ilona 1895—).
=1978. 255—262., 8—23. ábra. /RK/.

kurucok
Hárs Éva: Vázlatok a kuruc korról. Martyn Ferenc festménysorozata.
=1966. 259—267., 8 kép, I—XVIII. t.

kutak
Gosztonyi Gyula: Pécs törökkori vízvezetéke.
=1941. 30—39., IV. t.

Dankó Imre: Újtípusú kutak Pécsett és környékén.
=1968. 201—206., 6 kép.

Kárpáti Gábor: Középkori kutak Pécsett — I—II.
=1978. 165—192., 19 ábra, VIII t.; 1983. 99—115., 6 kép, VII t.

Madas József: Az Ignác kutakról.
=1980. 236—239., 1 rajz. /RK/.

Mendöl Zsuzsanna: A Zsolnay gyárban készült kerámia közkutak, szökőkutak.
=1983. 329—352., XIV t.

Lantosné Imre Mária: Szakrális táj és kultusz a pécsi egyházmegyében I. Csodaforrások és szentkutak.
=1994. 197—211., 18 ábra.

kútmedencék
Szőnyi Ottó: Török kutmedencék Baranyában.
=1928—1929/1. 30—33. /É/.

La Tčne kultúra
[Marosi Arnold] M. A.: La Tčne-korú lelet.
=1908/2. 67. /RK/.
La Tčne kultúra (folyt.)
Borbála Maráz: Chronologische Probleme der Spätlatčnezeit in der Südtiefebene (Südost-Ungarn).
=1974. 107—128., 5 kép, 2 térk., IV t.

Maráz Borbála: A szkítakori őslakosság La Tčne-kori továbbélése Kelet-Magyarországon. (Régészeti adatok a Kárpát-medencei kelta — szkíta kapcsolatok kérdéséhez.)
=1981. 97—119., 6 kép, VII t.

Maráz Borbála: La Tčne-kori leletek Jugoszláviából és Romániából magyarországi múzeumokban.
=1982. 107—116., 1 térk., V t.

lábbelik
Mándoki László: Déldunántúli lábbeliábrázolások a XIX. század elejéről.
=1963. 251—258., 12 kép.

ládák
Tarján Gábor: Baranyai ácsolt ládák a Janus Pannonius Múzeumban. (Gyűjteményismertetés.)
=1979. 251—265., 39 kép.

Lajos, II., magyar király
Holló Barnabás: II. Lajos halála. Bronz szobor.
=1930/1—4. 17.

lakodalom
Sarosácz György: Baranyai délszláv népszokások. I. Karácsonyi és lakodalmi szokások a sokacoknál és bosnyákoknál.
=1967. 103—122., 12 kép.

Sarosácz György: Baranyai délszláv népszokások. III. Karácsonyi, lakodalmi és temetkezési szokások a horvátoknál és szerbeknél.
=1969—1970. 283—296., 18 kép.

lakóházak
Dombay János: Kőrézkori és kora-vaskori település nyomai a pécsváradi Aranyhegyen.
=1958. 53—102., 2 mell., IV—XLVI. t.

Zentai Tünde: A lakóház alaprajzi fejlődése a Dél-Dunántúlon.
=1990. 163—188., 20 ábra.

lakóházak (folyt.)
Sonkoly Károly: A Pécs, Jókai tér 11. sz., középkori eredetű lakóház műemléki kutatása.
=1993. 115—137., 26 ábra.

lakótelep
Dombay János: Próbaásatás a villánykövesdi kőrézkori lakótelepen.
=1959. 55—73., 3 mell., IX—XXII. t.

Lambrecht Kálmán
Hála József: Lambrecht Kálmán és a néprajz.
=1991. 185—203., 10 ábra.

Lánycsók
István Ecsedy: Excavation at Lánycsók in 1976 (Preliminary Report).
=1977. 119—135., 9 kép, VII t.

Nándor Kalicz: Früh- und Spätneolithische Funde in der Gemarkung des Ortes Lánycsók (Vorbericht).
=1977. 137—156., 11 t.

Zsuzsanna K. Zoffmann: Anthropological Finds in Lánycsók. Hungary, from the Early Neolithic Starčevo Culture.
=1977. 157—162., 1 kép, I t.

István Ecsedy: Die Funde der Spätkupferzeitlichen Boleráz-Gruppe von Lánycsók.
=1977. 163—183., 3 kép, XII t.

Ecsedy István: Bronzkori leletek Lánycsókról.
=1979. 95—112., 1 kép, XII t.

Nagy Erzsébet: Újabb késő-avarkori temetők Baranya megyében.
=1982. 125—141., 8 kép, 10 t.

Laposnya
Hoós Elvira: A "Laposnyai Emlékkönyv" Stróbl rajzai.
=1964. 349—350., I—IV. t.

Lechner Ödön
Mendöl Zsuzsa: Lechner Ödön pécsi épülettervei. Adatok a pécsi városháza építéstörténetéhez.
=1978. 389—407., XII t.

legyek
Tóth Sándor: Adatok a Mecsek zengőlégy faunájához (Diptera: Syrphidae).
=1977. 107—116., 11 ábra.
legyek (folyt.)
Majer József: Az Éger-völgy (Mecsek hegység) Solvidae, Startiomyidae és Scenopinidae faunája (Diptera).
=1981. 63—66.

Majer József: Adatok Abaliget Tabanidae és Stratiomyidae (Diptera) faunájához.
=1987. 25—28., 1 ábra.

Lehőcz Pál
Kéri Nagy Béla: Egy pécsi ifjúmunkás és a szakszervezet kapcsolata.
=1987. 127. /RK/.

Lendvay Márton, id.
Rónaky Kálmán: Idősb Lendvay Márton vendégszereplése Pécsett 1839-ben. — Egy darab emlék a pécsi színészet múltjából. —
=1928—1929/2—3. 68—73.

Lengyel család
Holub József: Adatok Pécs város és Baranya megye történetéhez [XIV—XVI. század].
=1960. 183—196.

lengyeli kultúra
Bökönyi Sándor: A lengyeli kultúra gerinces faunája. I—III.
=1960. 85—133., VII—XII. t.; 1961. 91—104.; 1962. 73—101.

Zs. Zoffmann: Dates to the Burial Rites of the Lengyel Culture.
=1965. 55—59., 1 rajz, II t.

Zs. K. Zoffmann: An Anthropological Study of the Neolithic Cemetery at Villánykövesd (Lengyel Culture), Hungary.
=1968. 25—38., 3 kép, I—IV. t.

Zsuzsanna K. Zoffmann: Anthropological Analysis of the Cemetery at Zengővárkony and the Neolithical Lengyel Culture in SW-Hungary.
=1969—1970. 53—73., 2 kép, 14 t., I—XIV. t.

Nándor Kalicz: Früh- und Spätneolithische Funde in der Gemarkung des Ortes Lánycsók (Vorbericht).
=1977. 137—156., 11 t.

István Zalai-Gaál: Die chronologischen Grundfragen des neolithischen Gräberfeldes von Zengővárkony.
=1980. 101—110., 2 t., 1 tasakolt térk.

lengyeli kultúra (folyt.)
Zalai-Gaál István: A lengyeli kultúra kronológiai problémái a Dél-Dunántúlon.
=1992. 79—91.

lepkék
Uherkovich Ákos: Adatok Baranya megye nagylepkefaunájának ismeretéhez. I—III. Sellye környékének nappali lepkéi.
=1968. 15—18.; 1969—1970. 39—50., 10 ábra.; 1971. 29—39.

Uherkovich Ákos: Adatok Baranya lepkefaunájának ismeretéhez. IV. A Villányi hegység nappali lepkéi.
=1972—1973. 33—43.

Szőcs József: Baranya megyei aknázómoly adatok.
=1974. 57—62.

Uherkovich Ákos: Adatok Baranya nagylepkefaunájának ismeretéhez. V. A gilvánfai Szilas-erdő nagylepkéi.
=1974. 63—83., 27 ábra.

Uherkovich Ákos: Adatok Baranya nagylepkefaunájának ismeretéhez VII. Kisvaszar környékének nagylepkéi (Macrolepidoptera).
=1975—1976. 25—47., 26 ábra, 1 t.

Fazekas Imre: Adatok Dél-Dunántúl Eupithecini-faunájának elterjedéséhez és fenológiájához (Lep.: Geometridae).
=1975—1976. 49—56., 4 ábra, 1 t.

Szalay László: Baranya tölgyeseiben kimutatott sátoraknásmolyok (Lepidoptera: Lithocolletidae).
=1977. 57—60., 1 ábra.

Uherkovich Ákos: Adatok Baranya nagylepkefaunájának ismeretéhez VIII. Mecseki karsztbokorerdők negylepkéi (Lepidoptera).
=1977. 61—72., 15 ábra.

Uherkovich Ákos: Komlósd környékének nagylepkefaunája (Macrolepidoptera).
=1977. 73—87., 7 ábra.

Fazekas Imre: Vizsgálatok a Keleti Mecsek nagylepkefaunáján II. A Keleti Mecsek Zygaenidae és Diurna faunájának alapvetése.
=1977. 89—106., 17 ábra.

lepkék (folyt.)
Uherkovich Ákos: Adatok Baranya nagylepkefaunájának ismeretéhez IX. Újabb faunisztikai adatok a Dráva-síkról és a Villányi-hegységből (Lepidoptera).
=1978. 41—49., 5 ábra.

Uherkovich Ákos: Vándorlepke-megfigyelések a Dél-Dunántúlon, 1966—1977 (Lepidoptera).
=1978. 51—70., 17 ábra.

Fazekas Imre: Vizsgálatok a Keleti-Mecsek nagylepkefaunáján III. A püspökszentlászlói arborétum és környékének nagylepkéi (Lepidoptera).
=1978. 71—86., 15 ábra.

Imre Fazekas: Bausteine zur Kenntnis der Zygaenidae-Fauna Ungarns I. Die Grünzygaenen des SW-Transdanubiens (Lepidoptera).
=1979. 45—62. 19 ábra.

Uherkovich Ákos: Adatok Baranya nagylepkefaunájának ismeretéhez X. Egy mecseki cseres-tölgyes erdő nagylepkéiről (Lepidoptera).
=1979. 63—75., 11 ábra.

Uherkovich Ákos: A Dél- és Nyugat-Dunántúl tűlevelűeken élő nagylepkéi (Lepidoptera).
=1979. 77—91., 11 ábra.

Uherkovich Ákos: A Zselic nagylepkefaunája I. Vásárosbéc környéke (Lepidoptera).
=1980. 85—98., 7 ábra.

Uherkovich Ákos: A Zselic nagylepkefaunája II. Délkelet-Zselic (Lepidoptera).
=1981. 33—50., 13 ábra.

Uherkovich Ákos: Adatok a Zalai-dombság nagylepkefaunájához (Lepidoptera).
=1980. 51—62.

Szabóky Csaba: A Dél-Dunántúl molylepkéi I. Nattán Miklós molylepke-gyűjteménye (Lepidoptera).
=1982. 15—35., 1 térk.

Uherkovich Ákos: A Zselic nagylepkefaunája III. Kelet-Zselic: Palé környéke (Lepidoptera).
=1982. 37—50., 8 ábra.

lepkék (folyt.)
Uherkovich Ákos: A mecseki Nagy-Mély-völgy nagylepkefaunája és a Délnyugat-Dunántúl bükkön élő faunaelemei (Lepidotera).
=1983. 23—37., 10 ábra.

Ákos Uherkovich: Lepidoptera on birch and alder in South and West Transdanubia, Hungary.
=1983. 39—49., 27 ábra.

Uherkovich Ákos: További lepkészeti adatok a Nyugati-Mecsekből (Lepidoptera).
=1985—1986. 23—32., 3 ábra, 2 t.

Zdeněk Laštůvka: Die Glasflügler Ungarns — Faunistic und Bionomie (Lepidoptera, Sesiidae).
=1989. 39—46.

Bálint Zsolt: A Kárpát-medence boglárkalepkéinek revíziója (Lepidoptera, Lycaenidae).
=1989. 47—62., 11 kép.

Ábrahám Levente: Nattán Miklós nagylepke-gyűjteménye (Lepidoptera) a pécsi Janus Pannonius Múzeumban.
=1989. 63—71., 1 ábra.

Uherkovich Ákos: Kisdobsza nagylepkefaunája (Lepidoptera).
=1989. 73—80., 1 ábra, 2 t.

Bálint Zsolt: Egy xeromontán boglárkalepke: a Plebejus pylaon (Fischer von Waldheim, 1832) és rokonsági köre (Lepidoptera, Lycaenidae), I—III.
=1990. 33—69., 147 ábra.; 1991. 37—48., 148—164. ábra, 2 térk., 1 t.; 1992. 45—64.

Uherkovich Ákos: Kvantitatív vizsgálatok a Gemenci Tájvédelmi Körzet nagylepke (Lepidoptera) faunáján.
=1992. 33—43., 3 ábra, 1 t.

Fiedler, Konrad — Bálint Zsolt: Európai és északnyugat-afrikai boglárkalepkék társulása hangyákkal (Lepidoptera: Lycaenidae; Hymenoptera: Formicidae).
=1992. 65—78., 7 ábra, 2 t.

Ábrahám Levente — Uherkovich Ákos: A Zselic nagylepkéi (Lepidoptera) I. [A folytatás az Évkönyvben nem jelent meg.]
=1993. 47—59., 1 ábra.

lepkék (folyt.)
Konrad Fiedler — Bálint Zsolt: A zefír-boglárkalepke (Plebejus sephirus Frivaldszky, 1835) hernyóinak hangyaszimbiózisával kapcsolatos megfigyelések (Lepidoptera, Lycaenidae).
=1993. 61—66., 4 ábra.

Bálint Zsolt: Adalékok a Balkán boglárkalepke-faunájához (Lepidoptera, Lycaenidae).
=1994. 69—77.

levelek
Cserkuti Adolf: Pécs fölszabadulása a földesúri hatalom alól. — Ennek kánonjogi nehézségei. —
=1910/2. 45—53. /É/.

Szegedy Rezső: Az irodalomnak egy pécsi névtelen Maecenása. [Annaeus Lucanus Pharsaliájának fordítása. Toldy Ferenc levele Kelemen József pécsi nagypréposthoz.]
=1910/2. 53—58. /É/.

Szentkirályi István: Remeteélet a Jakabhegyen a XVIII. században.
=1910/3. 65—73. /É/.

Szentkirályi [István]: Missale Quinque-Ecclesiense.
=1911/2. 90—91. /KK/.

Szentkirályi [István]: Egy történelmi munka műhelyéből.
=1911/3. 121—124. /KK/.

Szőnyi Ottó: Adalékok a pécsi székesegyház történetéhez [1805].
=1912/1—2. 71—81. /É/.

Szentkirályi István: A jakabhegyi remeteház alapszabályai.
=1912/3. 115—127. /É/.

Szőnyi Ottó: Boross János festő levelei Scitovszky pécsi püspökhöz a pécsi székesegyház oltárképei ügyében.
=1912/4. 147—161. /É/.

Szentkirályi [István]: A máriagyűdi zárda történetéből.
=1913/4. 166—167. /KK/.

[Szentkirályi István]: Régi szemináriumi konkurzusok.
=1914/3. 112—115. /KK/.

levelek (folyt.)
[Szentkirályi István]: Régi hadi hirek. [Klimo György levelei az 1769—74-es török-orosz háborúról és az orosz veszedelemről.]
=1914/3. 117. /KK/.

Szentkirályi István: Utazás Pozsonytól Pécsig 1771. évben.
=1916/1—2. 20—21. /KK/.

Szentkirályi István: Klimó püspök Szent István jobbkezéről [1771].
=1916/1—2. 21—23. /KK/.

Szentkirályi István: Mátai Visa János kanonok sérelmei és azok orvoslása. (1700.)
=1916/1—2. 24—26. /KK/.

Szentkirályi István: Római kispapok hazaérkezése Pécsre 1763-ban.
=1916/3—4. 102—103. /É/.

Szőnyi [Ottó]: Weber Xav. Ferenc festőművész két levele [1875].
=1916/3—4. 103—104. /KK/.

[Szentkirályi István]: Klimó püspök irodalompártolása [1760].
=1917/1—4. 19. /KK/.

Szentkirályi [István]: Testőrségre pályázó Pécsről 1763-ban. [Horváth Krisztina levele Klimo Györgyhöz Pavics Ferdinánd ügyében.]
=1917/1—4. 21. /KK/.

Szőnyi Ottó: A pécsi székesegyház főoltárának 1746—47-ben Augsburgban készült gyertyatartóiról.
=1928—1929/2—3. 79—83. /É/.

Hal Pál: A magyaregregyi szentkút.
=1942. 65—74.

Ojtozi Eszter: Wosinszky Mór és A. A. Szpicin levelezése (Újabb adat a magyar-orosz tudományos kapcsolatok történetéhez).
=1958. 135—136.

Holub József: Bonipertus.
=1959. 97—101.

Kováts Valéria: Közlemények a Zrinyi Miklós Múzeum levéltári anyagából. [3 levél a XVII. századból és egy Kossuth-levél 1870-ből.]
=1959. 165—186.

levelek (folyt.)
Kőhegyi Mihály: Zsolnay Vilmos két levele Székely Bertalanhoz [1894].
=1968. 315—317.

Tüskés Tibor: Források a XX. századi művészettörténetből. Adatok Fülep Lajos zengővárkonyi éveihez.
=1975—1976. 267—279.

Bezerédy Győző: Szadler Ferenc "képfaragó" mesterember könyörgő levele a Pécs városi magisztrátushoz 1783-ban.
=1977. 288—289. /RK/.

Fricsy Ádám: Pécs a XVII. század derekán. Vinkovics Benedek pécsi püspök 1639-es relációja.
=1984. 197—200. /RK/.

Bezerédy Győző: Dokumentumok [házassági szerződés; zongoragyártás; Májer Móric botanikus levele].
=1987. 125—127. /RK/.

Várkonyi György: Ujabb adatok Martinszky János [1909—1949] pályájához.
=1994. 219—237., 13 kép.

Lengvári István: Dombay János levelezéséből III. [Az I. rész még nem jelent meg, a II. rész: =Baranya IX—X., 1996—1997. 253—263.]
=1998. 325—340.

levelezőlapok
B. Horváth Csilla: A pécsi Kossuth Lajos utca a múzeumban levő levelezőlapokon.
=1985—1986. 271—290., 40 kép.

B. Horváth Csilla: A múzeum helytörténeti gyűjteményében lévő Pécset ábrázoló képes levelezőlapok, II. Jókai-tér, Sallai (Ferenciek) utca.
=1987. 91—100., XII kép.

B. Horváth Csilla: A múzeum helytörténeti gyűjteményében lévő, Pécset ábrázoló képes levelezőlapok III. A Mecsek.
=1989. 175—190., 25 kép.

Bezerédy Győző: A pécsi Széchenyi tér a múzeumban levő levelezőlapokon.
=1991. 149—163., 44 kép.

Horváth Csilla: A múzeum helytörténeti gyűjteményében lévő, Pécset ábrázoló képes levelezőlapok VI. A Pécsi Országos Kiállítás és Vásár, 1907.
=1996—1997. 87—104., 43 kép.
levéltár
Petrovich Ede: A pécsi Káptalani Levéltár épületének története.
=1963. 177—206., 14 kép.

limes-út
Radnóti Aladár: Sopianaeból kiinduló római utak.
=1939—1940. 27—39.

limnológia
Gábor Uherkovich: Zur Limnologie der Stauseen des Mecsek-Gebirges (Ungarn).
=1974. 7—31., 2 kép, VI t.

Kádár Géza — Uherkovich Gábor: A pécsi Tettye-forrás limnológiai-vízminőségi jellemzői.
=1984. 7—16., 5 ábra, 1 kép, III t.

Lingl János
Füzes Miklós: Baranyai amatőrfotós a II. világháborúban: Lingl János.
=1980. 217—229., 57 kép.

Litzenkerámia népe
Bándi Gábor: Adatok a mészbetétes edények népe északdunántúli csoportjának történetéhez.
=1967. 25—33., 2 kép.

London
[Marosi Arnold] M. A.: A pécsi városi múzeum a londoni kiállításon.
=1908/2. 67. /RK/.

longobárd temető
A. Kiss — J. Nemeskéri: Das langobardische Gräberfeld von Mohács.
=1964. 95—127., 14 kép, I—V. t.

lovasistenség
Fejes György: A dunaszekcsői lovasistenség ólomtáblácskája.
=1930/1—4. 70—72., 1 kép. /É/.

lovassági zászló
Pécsi lovasssági zászló 1746-ból.
=1930/1—4. 54.

lovassírok
Marosi Arnold: Baranyamegye lovas sírjai [IV—XIII. század].
=1909/4. 127—131., 12 ábra a 127. e. /É/.

lovassírok (folyt.)
Kiss Attila: Az avarkori lovas-temetkezés szokásának vizsgálata.
=1962. 153—162., 2 kép, III t.

Pásztor Adrien: A bólyi avarkori temető értékelése.
=1989. 129—146., 5 t.

Török Gyula: Avar kori lovasok Solymáron.
=1995. 53—68., 3 ábra, VII t.

Lőcs
Lőcs egyházi birtok volt?
=1908/3. 129. /K/.; /4. 170. /F: Szentkirályi István/.

Luca-kultusz
Lábadi Károly: Luca-kultusz a Drávaszögben.
=1994. 213—217., 1 térk.

Lucanus, Annaeus
Szegedy Rezső: Az irodalomnak egy pécsi névtelen Maecenása. [Annaeus Lucanus Pharsaliájának fordítása. Toldy Ferenc levele Kelemen József pécsi nagypréposthoz.]
=1910/2. 53—58. /É/.

lucerna
Móczár László: A lucernavirágot látogató méhalkatú rovarok Baranyában.
=1956. 171—180., 7 rajz, XXX—XXXI. t.

Lugio
Fejes György: A dunaszekcsői lovasistenség ólomtáblácskája.
=1930/1—4. 70—72., 1 kép. /É/.

Kőhegyi Mihály: Adatok Dunaszekcső (Lugio) topográfiájához.
=1964. 144.

Kőhegyi Mihály: Római pénzforgalom és kereskedelem a Lugio—Szeged közötti útvonalon.
=1969—1970. 113—118., 1 térk., 1 t.

Kőhegyi Mihály: Rómer Flóris és Paulovics István feljegyzései Dunaszekcsőről.
=1998. 319—324., 1 ábra.

lüszterfényű kerámiák
Sarkadiné Hárs Éva: Lüszterfényű kerámiák és a Zsolnay eosinmázas edények.
=1962. 369—386., 9 kép, I—XI. t.
Lyceum nyomda
Borsy Károly: A pécsi nyomdászok 1905. évi sztrájkja és következményei.
=1963. 207—215., 3 kép.

lyceumi templom
Szőnyi [Ottó]: A pécsi lyceumi pálos sirbolt.
=1914/2. 88—90. /KK/.

madarak
Madárgyűjteményünk gyarapítása.
=1908/1. 32. /RK/.

Róna Jenő: Szibériai havasi szajkó (Nucifraga caryocatactes) Baranyában.
=1912/1—2. 82. /KK/.

Róna Jenő: Fakókeselyü (Gyps fulvus) Baranyában.
=1912/3. 128. /KK/.

Róna Jenő: Dögkeselyű (Neophron percnopterus L.) a pécsi múzeumban.
=1913/1. 44—45. /KK/.

Solti Béla: A Janus Pannonius Múzeum madárgyűjteménye (Aves).
=1991. 59—66.

Madonna-kép
Szentkirályi István: Zavargások a siklósi szerbek kegyképe körül.
=1916/3—4. 95—97. /É/.

Magna Mater
Tóth István: Magna Mater és Attis kultuszának emlékei Pannoniában. (Emlékkatalógus.)
=1984. 127—161., 8 kép.

Mágocs
Gábor Olivér: Későantik sírok Mágocson.
=1998. 113—130., 4 kép, VIII t.

Magyar Numizmatikai Társulat
Van-e hazánkban numizmatikai egyesület?
=1909/3. 117. /K/.; /2. 117—118. /F: [Szentgáli Károly] Numizmatikus/.

Magyar Rádió
Nádor Tamás: Pécs a rádióban. Dokumentumgyűjtemény a Magyar Rádióban elhangzott pécsi vonatkozású műsorokról, 1929—1953.
=1985—1986. 291—307.
Magyar-Jugoszláv Határmegállapító Bizottság
Suba János: A Jugoszláv Királyság északi határainak kitűzése (A Magyar-Jugoszláv Határmegállapító Bizottság működése, (1921—1924).
=1998. 223—242.

Magyarbóly
Bökönyi Sándor: A lengyeli kultúra gerinces faunája. I—III.
=1960. 85—133., VII—XII. t.; 1961. 91—104.; 1962. 73—101.

Magyaregregy
Hal Pál: A magyaregregyi szentkút.
=1942. 65—74.

Magyarhertelend
Dankó Imre: A magyarhertelendi női fazekasság.
=1967. 123—133., 10 kép.

Magyarországi Szocialista Munkáspárt
Bezerédy Győző: Dokumentumok az MSZMP pécsi pártszervezetének megalakulásáról.
=1978. 263—264. /RK/.

Magyarszék
Füzes Endre: Adatok a mecseki megosztott településekhez.
=1956. 82—103., 6 kép.

Magyarszombatfa
Ákos Uherkovich — Sára Nógrádi: The Trichoptera fauna of Magyarszombatfa, West Hungary.
=1991. 13—30., 7 ábra, 3 t.

Májer Móric
Róna Jenő: Pécs és környékének flórájáról és annak tanulmányozóiról [Nendtvich Tamás (képe: 136.), Nendtvich Károly, Májer Móric, Balek Rudolf, Borbás Vince, Ágh Timót, Várady Ferenc].
=1908/4. 131—141., 1 kép. /É/.

Bezerédy Győző: Dokumentumok [házassági szerződés; zongoragyártás; Májer Móric botanikus levele].
=1987. 125—127. /RK/.

Majláth tér
B. Horváth Csilla: A Múzeum helytörténeti gyűjteményében lévő, Pécset ábrázoló képes levelezőlapok, V. Irgalmasok utcája, Kossuth (Majláth) tér
=1993. 139—150., 34 kép.
Majorossy Imre
Fejes György: Nekrológ. Majorossy Imre (1847—1927).
=1928—1929/1. 2.

Majs
Bándi Gábor — Kiss Attila: A majsi bronzkori temető.
=1967. 35—38., 3 kép.

Malomséd
Reuter Camillo: Malomséd.
=1963. 143—145.

mamutleletek
[Róna Jenő] R. J.: Mammut-lelet Németpalkonyán.
=1911/3. 124. /KK/.

Török Gyula: Az őskőkor emberének nyomai Baranyában.
=1939—1940. 4—5.

Mánfa
Füzes Endre: Adatok a mecseki megosztott településekhez.
=1956. 82—103., 6 kép.

ifj. Kodolányi János: Egy XVIII. századi népviselet ábrázolása.
=1957. 90—95.

Havranek László: A Mecsek-hegység barlangi denevérfaunája.
=1962. 39—51., 4 kép.

Gebhardt Antal: A Mecsek hegység barlangjainak biológiai vizsgálata.
=1963. 5—32., 7 kép.

Mándoki László: A sarlótartó.
=1972—1973. 187—193., 5 kép.

Márévár
Róna Jenő: Doronicum Nendtvichi.
=1909/2. 89. /KK/.

Máriagyűd
Szentkirályi [István]: A máriagyűdi zárda történetéből.
=1913/4. 166—167. /KK/.

Hal Pál: A magyaregregyi szentkút.
=1942. 65—74.
Máriakéménd
Dombay János: Későrómai temetők Baranyában.
=1957. 181—330., I—XL. t.

Nagy Erzsébet: Újabb késő-avarkori temetők Baranya megyében.
=1982. 125—141., 8 kép, 10 t.

Márok
Lakatos Pál: Római sírleletek Márok község határában.
=1956. 167—170., 2 rajz, XXIX. t.

Mártély
Borbála Maráz: Chronologische Probleme der Spätlatčnezeit in der Südtiefebene (Südost-Ungarn).
=1974. 107—128., 5 kép, 2 térk., IV t.

Martinszky János
Várkonyi György: Ujabb adatok Martinszky János [1909—1949] pályájához.
=1994. 219—237., 13 kép.

Martyn Ferenc
Kállai Ernő: Martyn Ferenc művészete.
=1941. 123—130., IX—X. t.

Sarkadiné Hárs Éva: Gondolatok Martyn Ferenc művészetéről. (A művész tíz rajzának bemutatásával.)
=1957. 14—33.

Éva Hárs: Les monstres du fascisme. (Oeuvres de guerre de Ferenc Martyn.)
=1964. 329—338., I—X. t.

Hárs Éva: Vázlatok a kuruc korról. Martyn Ferenc festménysorozata.
=1966. 259—267., 8 kép, I—XVIII. t.

Hárs Éva: A portré Martyn Ferenc művészetében.
=1968. 291—299., I—XI. t.

Hárs Éva: Martyn Ferenc és a "Párizsi iskola" (1926—1940). — Részlet az életmű monografikus feldolgozásához.
=1969—1970. 331—345., 4 kép, I—XI. t.

maszkok
Mándoki László: Busómaszkok.
=1961. 159—180., 20 kép, I—IX. t.

maszkok (folyt.)
Kemény Katalin: Arc — maszk — ikon.
=1985—1986. 359—380., 19 kép.

Mattyasovszky Jakab
Reéh György: Emlékbeszéd Mattyasovszky Jakab (1848—1925) választmányi tag felett.
=1928—1929/4. 97—101., 1 f.

Mátyás Flórián
Szőnyi Ottó: Mátyás Flórián (1817—1904) emlékezete.
=1909/1. 1—18. /É/.

Tordai Ányos: Mátyás Flórián könyvtára.
=1909/1. 18—31. /É/.

mauzóleum
Alice Sz. Burger: The Roman Villa and Mausoleum at Kővágószőlős, near Pécs (Sopianae). Excavations 1977—1982.
=1985—1986. 65—228., 179 kép.

Gyula J. Hajnóczi: The conceptual and actual reconstruction of the villa and the burial vault at Kővágószőlős.
=1985—1986. 229—236., 7 kép.

Sonkoly Károly: A forradalmi építészet hatásának ritka emléke a Zselicben (A somogyhárságyi Festetics-Raczynszka mauzóleum).
=1996—1997. 159—192., 14 kép.

mecénás
Szegedy Rezső: Az irodalomnak egy pécsi névtelen Maecenása. [Annaeus Lucanus Pharsaliájának fordítása. Toldy Ferenc levele Kelemen József pécsi nagypréposthoz.]
=1910/2. 53—58. /É/.

[Szentkirályi István]: Klimó püspök irodalompártolása [1760].
=1917/1—4. 19. /KK/.

Mecsek
Róna Jenő: Doronicum Nendtvichi.
=1909/2. 89. /KK/.

Róna Jenő: A Mecsek újabb földtani fölvétele.
=1913/2. 83—84. /KK/.

Mecsek (folyt.)
Szabó Pál Zoltán: A Mecsek keletkezése.
=1942. 3—9.

Antal Gebhardt: Die tiergeographischen Probleme des Mecsek-Gebirges.
=1956. 55—81.

Horvát Adolf Olivér: Mecseki tölgyesek erdőtípusai.
=1956. 131—148., XXVI—XXVII. t.

Móczár László: Hymenopterologiai jegyzetek.
=1956. 181—183.

Mecseki hegyoldal. [Fényképezte: Móczár László.]
=1956. XXXII. t.

Gebhardt Antal: Malakofaunisztikai és ökológiai vizsgálatok a Mecsek hegységben és a Harsányi hegyen.
=1957. 106—136.

Horváth Adolf Olivér: Mecseki gyertyános tölgyesek erdőtípusai.
=1957. 137—154.

Vass Anna — Tóth Sándor: Mikroszkópikus gombák a Mecsek hegységből. I—IV.
=1957. 155—162.; 1959. 45—54., VII—VIII. t.; 1963. 81—89., I—III. t.; 1964. 57—61.

Horváth Adolf Olivér: Pótadatok a Mecsek hegység és környékének flórájához.
=1957. 163—180.

Gebhardt Antal: A Mecsek-hegység és a Harsányi hegy jégkori Mollusca-faunája.
=1958. 5—30., 1 mell.

Horváth Adolf Olivér: A mecseki bükkösök (Fagetum silvaticae mecsekense) erdőtípusai.
=1958. 31—48., I—II. t.

Vass Anna: Újabb adatok a Mecsek hegység mikroszkópikus gombaflórájához. I—XII. [A IX—XII. rész angolul!]
=1958. 49—52., III. t.; 1961. 51—57. I—III. t.; 1962. 67—72., I—II. t.; 1969—1970. 7—12., 1 kép.; 1972—1973. 7—14., 1 kép.; 1974. 31—35.; 1975—1976. 17—23., 1 kép.; 1980. 21—30., III t.; 1981. 7—12.; 1982. 7—14., 1 kép.; 1983. 7—13., 1 kép.; 1984. 17—22., 1 kép.

Mecsek (folyt.)
ifj. Kodolányi János: Adatok a nyugati Mecsek paraszti szőlőgazdálkodásához és borászatához.
=1958. 147—178.

Gebhardt Antal: A dömörkapui karszt (Mecsek-hegység) Mollusca- (csiga) faunájának környezeti és társulástani vizsgálata.
=1959. 5—33., I—II. t.

Horvát A. Olivér: Mecseki gesztenyések.
=1959. 35—44., III—VI. t.

Gebhardt Antal: A Mecsek hegység forrásainak faunisztikus és biológiai vizsgálata.
=1960. 7—38.

Horvát A. Olivér: Mecseki erdőtípus-tanulmányok.
=1960. 39—52., 2 térk.

Horvát A. Olivér: Mecsek-környéki rétek.
=1960. 53—67.

Gebhardt Antal: A Mecsek-hegység déli síkjának Mollusca-faunája.
=1961. 5—32.

Horvát A. Olivér: Anthropogén-hatás a Mecsek-környék vegetációjára.
=1961. 45—49.

Gebhardt Antal: A Mecsek-hegység és környékének dipterafaunája.
=1962. 5—38.

Havranek László: A Mecsek-hegység barlangi denevérfaunája.
=1962. 39—51., 4 kép.

Horvát A. Olivér: A mecseki erdőtalajelemzések eredményei.
=1962. 53—66., 7 ábra, 2 mell.

Gebhardt Antal: A Mecsek hegység barlangjainak biológiai vizsgálata.
=1963. 5—32., 7 kép.

Horvát A. Olivér: A mecseki tájak erdei növénytársulásai.
=1963. 33—51., 2 kép.

Iharos Gyula: A Mecsek-hegység Tardigrada faunájának vizsgálata.
=1963. 53—73., 4 kép.

Mecsek (folyt.)
Kolosváry G.: Beziehungen zwischen die Opilioniden-Fauna des Mecsekgebirges und des Mediterraneums.
=1964. 39—41.

Gebhardt Antal: A Mecsek hegység állatvilága. I—II.
=1965. 7—27.; 1966. 7—15.

Horvát A. Olivér: A Mecsek hegység növényföldrajza. I—II.
=1965. 29—47.; 1966. 25—39.

Gebhardt Antal: A Mecsek hegység állatvilágának térbeli elterjedése élőhelyek szerint.
=1967. 7—14.

Horvát Adolf Olivér: A mecseki erdei növénytársulások jellemzése karakter- és differenciális fajaik, flóraelemeik alapján.
=1967. 15—22., VII t.

Horvát Adolf Olivér: A Mecsek és a Fruška Gora növényzetének összehasonlítása.
=1968. 7—14.

Horvát Adolf Olivér: Újabb adatok a Mecsek hegység geobotanikai ismeretéhez. (A Mecsek hegység növényföldrajzi vázlata.)
=1969—1970. 13—33., 8 kép.

Lovas Márton: Előzetes coleopterológiai adatok egy mecseki bükkösből.
=1969—1970. 35—37.

Horvát Adolf Olivér: A mecseki vegyes erdők és bükkösök vegetációjának elemzése.
=1971. 13—24., 8 kép.

Horvát Adolf Olivér: Pótlások és kiegészítések "A Mecsek-hegység és déli síkjainak növényzete" ismeretéhez (1942—1971). I—II.
=1972—1973. 15—32.; 1974. 37—55.

Gábor Uherkovich: Zur Limnologie der Stauseen des Mecsek-Gebirges (Ungarn).
=1974. 7—31., 2 kép, VI t.

J. B. Szabó: Eine neue Art, Platygaster vedresi sp. n. aus dem Mecsek-Gebirge, Ungarn (Hymenoptera, Proctotrupoidea, Platygasteridae).
=1974. 85—86., 3 ábra.

Mecsek (folyt.)
J. B. Szabó: Neue Daten und Fundortangaben der Proctotrupiden aus dem Mecsek Gebirge, Ungarn (Hymenoptera, Proctotrupoidea, Scelionidae, Platygasteridae).
=1974. 87—89., 2 ábra.

Uherkovich Ákos: A Mecsek és környéke természeti képének tanulmányozási terve.
=1974. 389—393., 1 térk.

Uherkovich Gábor: A Jakab-hegy (Nyugati-Mecsek) ősi víztározójának algáiról.
=1975—1976. 7—16., 2 ábra, IV t.

J. B. Szabó: Neue Arten und Fundortangaben der Diapriiden aus dem Mecsek Gebirge, Ungarn (Hymenoptera, Proctotrupoidea, Diapriidae).
=1975—1976. 57—59.

Vass Anna: Cönológiai és ökológiai adatok a Mecsek hegység makroszkópikus gombáinak ismeretéhez.
=1977. 14—22.

Horvatovich Sándor: Adatok Dél-Dunántúl bogárfaunájához I. (Coleoptera: Cicindelidae, Carabidae).
=1977. 45—55.

Szalay László: Baranya tölgyeseiben kimutatott sátoraknásmolyok (Lepidoptera: Lithocolletidae).
=1977. 57—60., 1 ábra.

Uherkovich Ákos: Adatok Baranya nagylepkefaunájának ismeretéhez VIII. Mecseki karsztbokorerdők negylepkéi (Lepidoptera).
=1977. 61—72., 15 ábra.

Fazekas Imre: Vizsgálatok a Keleti Mecsek nagylepkefaunáján II. A Keleti Mecsek Zygaenidae és Diurna faunájának alapvetése.
=1977. 89—106., 17 ábra.

Tóth Sándor: Adatok a Mecsek zengőlégy faunájához (Diptera: Syrphidae).
=1977. 107—116., 11 ábra.

Fazekas Imre: Vizsgálatok a Keleti-Mecsek nagylepkefaunáján III. A püspökszentlászlói arborétum és környékének nagylepkéi (Lepidoptera).
=1978. 71—86., 15 ábra.

Mecsek (folyt.)
J. B. Szabó: Neue Arten der Ceraphroniden aus dem Mecsek Gebirge, Ungarn. (Hymenoptera, Proctotrupoidea, Ceraphronidae).
=1978. 87—94., 1 ábra.

Imre Fazekas: Bausteine zur Kenntnis der Zygaenidae-Fauna Ungarns I. Die Grünzygaenen des SW-Transdanubiens (Lepidoptera).
=1979. 45—62. 19 ábra.

Uherkovich Ákos: Adatok Baranya nagylepkefaunájának ismeretéhez X. Egy mecseki cseres-tölgyes erdő nagylepkéiről (Lepidoptera).
=1979. 63—75., 11 ábra.

Uherkovich Ákos: "A Mecsek és környéke természeti képe" kutatási program, 1975—1980.
=1980. 353—363., 5 ábra.

Majer József: Az Éger-völgy (Mecsek hegység) Solvidae, Startiomyidae és Scenopinidae faunája (Diptera).
=1981. 63—66.

Sára U. Nógrádi: The caddisfly fauna of the Valley Nagy-mély-völgy, Mecsek Mountains, Hungary (Trichoptera).
=1983. 15—22., 5 ábra.

Uherkovich Ákos: A mecseki Nagy-Mély-völgy nagylepkefaunája és a Délnyugat-Dunántúl bükkön élő faunaelemei (Lepidotera).
=1983. 23—37., 10 ábra.

Rácz István — Varga Zoltán: Adatok a Mecsek és a Villányi-hegység Orthoptera faunájának ismeretéhez.
=1984. 29—35., 3 ábra, 3 t.

Majer József: Adatok Pécs, Éger-völgy Tabanidae (Diptera) faunájához.
=1984. 49—52., 1 t.

B. Horváth Csilla: A múzeum helytörténeti gyűjteményében lévő, Pécset ábrázoló képes levelezőlapok III. A Mecsek.
=1989. 175—190., 25 kép.

Dénes Andrea: A Mecsek és a Villányi-hegység karsztbokorerdői.
=1994. 5—31., 13 ábra, 5 táblázat, 6 t.

Mecsek (folyt.)
Molnár Attila — Farkas Sándor: Az Epipogium aphyllum (Schm.) Sw. új előfordulása a Mecsekben.
=1995. 9—12., 1 t.

Józan Zsolt: A Mecsek méhszerű faunája (Hymenoptera, Apoidea).
=1995. 29—43., 6 t.

Mecsek Egyesület
A Nendtvich-ünnepély ... meghívója.
=1909/4. 149—150. /KK/.

B. Horváth Csilla: A Mecsek Egyesület története I. (1891—1916.)—II.
=1991. 133—148., 7 kép.; 1992. 143—157., 7 ábra.

Mecsek-Hegyalja
Pályázati hirdetmény. ["Irassék le Baranyavármegye hegyaljai magyar népének családi élete."]
=1914/2. 94. /KK/.; ugyanaz: /4. 138. /KK/.

Füzes Endre: Adatok a mecseki megosztott településekhez.
=1956. 82—103., 6 kép.

Füzes Endre: Népi építkezés Mecsek-Hegyalján.
=1959. 215—247., XXXIX—XLI. t.

Mecsekjánosi
Burger Alice: Római kori villa maradványai Komló határában. (Előzetes jelentés.)
=1967. 61—68., 6 kép, I—XIV. t.

Mecseknádasd, előbb Püspöknádasd
Szentkirályi [István]: A püspöknádasdi plebánia templom felszentelése.
=1914/3. 116—117. /KK/.

G. Sándor Mária: A mecseknádasdi Szent István templom. Adatok Mecseknádasd középkori településtörténetéhez.
=1971. 125—144., 24 kép.

Schőnerné Pusztai Ilona: A mecseknádasdi Szent István templom helyreállítása.
=1971. 145—149., 4 kép.

L. Imre Mária: Adatok a mecseknádasd-óbányai fazekassághoz. I—III.
=1975—1976. 183—196., 3 ábra, IV t.; 1977. 295—308., 1 térk., 7 t.; 1979. 231—250., 1 ábra, X t.

mecset
Szőnyi [Ottó]: A szigetvári templom kibővítése.
=1911/1. 21—22. /KK/.

Szentkirályi [István]: Mose a szigetvári erődben.
=1930/1—4. 90. /KK/.

Mediterraneum
Kolosváry G.: Beziehungen zwischen die Opilioniden-Fauna des Mecsekgebirges und des Mediterraneums.
=1964. 39—41.

medveállatkák
Iharos Gyula: A Mecsek-hegység Tardigrada faunájának vizsgálata.
=1963. 53—73., 4 kép.

Iharos Gyula — Vargha Béla: Tardigradák a Zselic területéről.
=1994. 33—38., 1 térk., 7 t.

Vargha Béla: Fél évszázad környezeti változásának hatása a Tihanyi-félsziget medveállatka (Tardigrada) faunájára.
=1996—1997. 27—36., 1 ábra, 8 t.

megbízólevél
Rónaky Kálmán: Megbízó levél Baranyavármegye tisztújítására 1848-ban.
=1928—1929/1. 26—29. /KK/.

megosztott település
Füzes Endre: Adatok a mecseki megosztott településekhez.
=1956. 82—103., 6 kép.

megszállás
Szita László: Adatok a pécsi szociáldemokrata párt tevékenységéhez (a szerb megszállás után, az 1922. évi parlamenti választások idején).
=1971. 185—195.

Bezerédy Győző: Baranya megye lakossága a török alóli felszabadulás idején.
=1975—1976. 103—112.

Frankovics György: Általános politikai sztrájk a szerb—antant hadsereg által megszállt Pécsett és Baranyában 1919 februárjában—márciusában.
=1977. 237—245.

megszállás (folyt.)
Frankovics György: Sikertelen jugoszláv-magyar közeledési kisérlet a párizsi békekonferenciát megelőzendő egyezmény megkötése céljából 1918 legvégén és 1919 első napjaiban. (Kalafatović ezredes jelentése budapesti küldetéséről.)
=1979. 219—222. /RK/.

Kéri Nagy Béla: Egy visszaemlékezés a német megszállásról, felszabadulásról és a háború élményeiről.
=1984. 202—207., 5 ábra. /RK/.

méhalkatúak
Móczár László: A lucernavirágot látogató méhalkatú rovarok Baranyában.
=1956. 171—180., 7 rajz, XXX—XXXI. t.

méhszerű fauna
Józan Zsolt: A Zselic méhszerű (Hymenoptera, Apoidea) faunájának alapvetése.
=1989. 81—92., 8 t.

Józan Zsolt: A Mecsek méhszerű faunája (Hymenoptera, Apoidea).
=1995. 29—43., 6 t.

Mernye
Tóth Tibor: A juhtartás szabályozása a mernyei uradalomban.
=1968. 245—257., 2 kép.

Merse
Papp László: Újabb kutatások a mohácsi csatatéren.
=1962. 199—221., 15 kép.

mértékegységek
Jellachich Károly: Pécs a XIX-ik század közepén.
=1912/1—2. 20—58. /É/.

mesék
Bosnyák Sándor: A mohácsi hajósok, komposok és gátmunkások meséi I—II.
=1967. 89—101.; 1998. 243—257.

mesekutatás
Banó István: Berze Nagy János [1879—1946] és a magyar mesekutatás.
=1980. 247—252.

Voigt Vilmos: A történeti magyar mesekutatás kérdései.
=1980. 253—257.

mészbetétes edények
Bándi Gábor: Adatok Dunántúl korabronzkori történetéhez.
=1964. 65—72.

Gábor Bándi: Ursprung und innere Chronologie der Kultur der inkrustierten Keramik in Westungarn.
=1965. 61—74.

Bándi Gábor — K. Zoffmann Zsuzsanna: Középső bronzkori hamvasztásos temetők Baranyában.
=1966. 43—56., I—XV. t.

Bándi Gábor: Adatok a mészbetétes edények népe északdunántúli csoportjának történetéhez.
=1967. 25—33., 2 kép.

Bándi Gábor: A dunántúli mészbetétes edények népének kelet-magyarországi kapcsolatai.
=1968. 63—73., 3 kép, I—VI. t.

Kalicz Nándor: A balatoni csoport emlékei Dél-Dunántúlon.
=1969—1970. 75—96., 7 kép, I—XII. t.

Bándi Gábor — Kovács Tibor: Adatok Dél-Magyarország bronzkorának történetéhez. (A Szeremle-csoport.)
=1969—1970. 97—111., 3 kép, 2 térk., I—XVI. t.

mészbetétes kerámia
Ecsedy István: Bronzkori leletek Lánycsókról.
=1979. 95—112., 1 kép, XII t.

metszőkések
Zentai János: Cuni szőlőmetszőkések.
=1962. 363—368., 7 kép.

mézeskalácsosok
Horváth Ilona: A pécsi mézeskalácsosok.
=1941. 84—87.

Meződ
Dombay János: Későrómai temetők Baranyában.
=1957. 181—330., I—XL. t.

Mezőföld
Bándi Gábor: Adatok a Közép-Dunamedence korai és középső bronzkorának települési kérdéseihez.
=1962. 103—109., 7 kép.

mezővárosok
Gállos Ferenc: Vázlatok Pécsvárad kialakulásának és középkori mezővárosi fejlődésének történetéből.
=1960. 159—181.

Kopasz Gábor: Pécs és baranyai mezővárosok rendészete a feudális korban.
=1964. 279—290., 6 kép.

mihrab
Soproni Olivér: A mihrab motívum vándorlása és egy mihrabos erdélyi kályhacsempe.
=1991. 109—131., 23 kép.

mikrofauna
Gebhardt Antal: Varga Lajos mikrofaunisztikai vizsgálatai az Abaligeti-barlangban.
=1964. 31—37., 1 kép.

mikroklíma
Horvát A. Olivér — Papp László: A nagyharsányi Szársomlyón végzett mikroklímamérések eredményei.
=1964. 43—56., 7 ábra, 7 t.

millefiori üvegek
Katona Győr Zsuzsa: A millefiori üvegek elterjedése és kronológiai helyzete Pannoniában.
=1988. 69—76., 1 ábra, II t.

Mindenszentek temploma
Szőnyi Ottó: A Mindenszentekről nevezett pécsi templom és temető.
=1913/4. 127—151., III t. /É/.

Szőnyi Ottó: A pécsi Mindenszentek templomának sirboltjai.
=1914/2. 83—88. /KK/.

miniatúrák
Parádi Nándor: Két XVI. századi török miniatúra a mohácsi csata jelenetével.
=1967. 175—181., 2 kép.

Misina-tető
Gebhardt Antal: Faunisztikai és ökológiai vizsgálatok a Misina- és Tubestetőn.
=1964. 7—30.

Gábor Kolozsváry: Clepsydration und Thamnasterisation in Pelson d (Illirisch ε?) Korallen.
=1966. 17—24., 7 f., 4 rajz.

mitológia
Hoppál Mihály: Az "Égigérő fa" gyökerei. Berze Nagy János mitológiai tanulmányai.
=1980. 267—273., 1 kép.

Modern Magyar Képtár
Sarkadiné Hárs Éva: Modern Magyar Képtár. Forgács Hann Erzsébet Emlékgyűjtemény.
=1961. 181—188., VIII t.

Romváry Ferenc: A Modern Magyar Képtár története. Új szerzemények I—V.
=1967. 219—231., 2 és 79 kép.; 1968. 301—314., 75 kép.; 1972—1973. 287—300., I—XXII. t.; 1974. 333—366., I—XIX. t.; 1980. 297—336., 164 kép.

Hárs Éva: A Modern Magyar Képtár új szerzeményei.
=1983. 255—300., XVIII t.

Romváry Ferenc: A Modern Magyar Képtár története. Új szerzemények VI. (VII.), I-II. rész.
=1991. 229—267. 130 kép.; 1992. 217—257., 121—196. kép.

Mohács-sziget
Füzes Endre: Egy régi tanyaépület Mohács-szigeten.
=1958. 187—196.

Mohács
[Marosi Arnold] M. A.: A mohácsi kőkoporsó.
=1908/4. 157. /RK/.

Szőnyi Ottó: A mohácsi szentferencrendi templom főoltárképe.
=1913/2. 88—89. /KK/.

Horváth Kázmér: Mohács város pecsétjei.
=1928—1929/2—3. 53—64., 6 kép. /É/.

Horváth Kázmér: Kukoricatermesztés Mohácson [1715-től].
=1928—1929/4. 136—137. /KK/.
Mohács (folyt.)
Horváth Kázmér: A mohácsi püspökkastély multjához szolgáló adatok [1714—1785].
=1928—1929/4. 137—138. /KK/.

Horváth Kázmér: A zsidók letelepedése Mohácson. [Első kérelem: 1828, első engedély: 1845.]
=1928—1929/4. 138—139. /KK/.

Horváth Kázmér: Bíróválasztás Mohácson Mária Terézia korában. [Walter Buhe rajza: Mohácsi sokacok.]
=1930/1—4. 83—87., 1 kép. /KK/.

Horváth Kázmér: Mohácsi rendelet 1790-ben. [Walter Buhe rajza: szalántai sokacok.]
=1930/1—4. 87—89. /KK/.

Füzes Endre: A duda (gájda) készítése Mohácson.
=1958. 179—186., LXIV. t.

Mándoki László: Busómaszkok.
=1961. 159—180., 20 kép, I—IX. t.

Kiss Attila: A mohácsi késő-középkori vaseszköz lelet. (Adatok a Kárpát-medencei középkori ekék szerkezetéhez.)
=1963. 159—166., 6 kép.

A. Kiss — J. Nemeskéri: Das langobardische Gräberfeld von Mohács.
=1964. 95—127., 14 kép, I—V. t.

Mándoki László: A mohácsi reformátusok házassági szerződései (1790—1827).
=1964. 187—191.

Bosnyák Sándor: A mohácsi hajósok, komposok és gátmunkások meséi I—II.
=1967. 89—101.; 1998. 243—257.

Solymos Ede: Adatok a pécsi és mohácsi halászcéhek történetéhez.
=1967. 183—191., 2 kép.

Kresz Mária: Egy mohácsi fazekasműhely termelése (1904—1912).
=1971. 257—271., 23 kép, VIII t.

Sarosácz György: Új szerzemény a mohácsi múzeumban. (Baranyai Ilona délszláv néprajzi gyűjteménye.) [Bosnyák és sokac hímzés.]
=1971. 273—278., 7 kép, I—VI. t.
Mohács (folyt.)
Holovics Flórián: Haramiák Baranyában a XVIII. században.
=1974. 145—148.

Sarosácz György: A Kanizsai Dorottya Múzeum plakátgyűjteménye 1942—1948.
=1974. 169—194., XIX t.

Raýman János: Adatok Mohács 1945-ös szükségpénz kiadásához.
=1993. 151—162., 17 ábra.

Bezerédy Győző: Mohács az 1848/49-es események idején.
=1996—1997. 63—70., 3 ábra.

mohácsi csata
Késmárky István ism.: Ortvay Tivadar: A mohácsi csata, elvesztésének okai és következményei.
=1910/4. 126—127.

Fejes György: A múzeum közleményei. [A múzeum új neve; orvosi és gyógyszerészi kiállítás; római leletek; pénzleletek; csontleletek; mohácsi emlékünnepély; korvinák.]
=1928—1929/1. 37—43., 1 kép. /KK/.

Holló Barnabás: II. Lajos halála. Bronz szobor.
=1930/1—4. 17.

Papp László: A mohácsi csatahely kutatása.
=1960. 197—253., 1 mell., 11 helyszínrajz.

Papp László: Újabb kutatások a mohácsi csatatéren.
=1962. 199—221., 15 kép.

Parádi Nándor: Két XVI. századi török miniatúra a mohácsi csata jelenetével.
=1967. 175—181., 2 kép.

mohamedán templomok
Nagy Lajos: 1780-ban készített térkép a pécsi Rókus-dombról, Kálvária-hegyről és két régi mohamedán templomról.
=1980. 239—242., 2 térk. /RK/.

moldvai csángók
Bosnyák Sándor: A moldvai csángók mondáiból.
=1968. 169—183., 2 kép.

moldvai magyarok
Mándoki László: Moldvai magyar találós kérdések.
=1968. 207—211.

moldvai népzene
Bálint Zsolt: A moldvai magyar hangszeres népzenei dialektus, I—II.
=1992. 179—216., 37 kép.; 1993. 203—217., 32 kotta.

molylepkék
Szőcs József: Baranya megyei aknázómoly adatok.
=1974. 57—62.

Szalay László: Baranya tölgyeseiben kimutatott sátoraknásmolyok (Lepidoptera: Lithocolletidae).
=1977. 57—60., 1 ábra.

Szabóky Csaba: A Dél-Dunántúl molylepkéi I. Nattán Miklós molylepke-gyűjteménye (Lepidoptera).
=1982. 15—35., 1 térk.

mondák
Zentai János: Alsómocsoládi hiedelemmondák.
=1967. 81—88.

Bosnyák Sándor: A moldvai csángók mondáiból.
=1968. 169—183., 2 kép.

Zentai Tünde: A kísértet és a visszajáró halott epikus megjelenítése az Ormánságban.
=1969—1970. 297—308.

Zentai Tünde: A természetfeletti lények átváltozásának kérdése az ormánsági néphit összefüggésében.
=1971. 207—216.

Zentai Tünde: A monda és a néphit összefüggésének törvényszerűségei.
=1974. 229—241.

Zentai Tünde: A hiedelemmonda tartalmi és formai szerveződése.
=1975—1976. 145—154.

Bosnyák Sándor: Baranyai betyármondák.
=1975—1976. 197—201., 2 kép.

mondókák
Öhler Anna: Német ráolvasókönyv Pécsváradról.
=1971. 217—256., 25 kép.

monostorok
Szentkirályi István: A csatári pálosmonostor.
=1916/1—2. 11—14. /É/.

Szentkirályi István: Adatok az ürögi monostorhoz [1342, 1393].
=1928—1929/4. 131—132. /KK/.

Morellet, François
Aknai Tamás: François Morellet 5 trames de grillages (5 fémháló) című képének elemzése.
=1982. 275—280., 1 kép.

móringolás
Mándoki László: A mohácsi reformátusok házassági szerződései (1790—1827).
=1964. 187—191.

Mándoki László: A kölkedi reformátusok házassági kapcsolatai és házassági szerződései.
=1971. 279—285., 3 ábra.

Mándoki László: Siklósi református házassági szerződések (1830—1843).
=1985—1986. 317—324., 1 ábra.

Bezerédy Győző: Dokumentumok [házassági szerződés; zongoragyártás; Májer Móric botanikus levele].
=1987. 125—127. /RK/.

Morvaország
Zalai-Gaál István: A lengyeli kultúra kronológiai problémái a Dél-Dunántúlon.
=1992. 79—91.

Mosonszentmiklós
K. Zoffmann, Zsuzsanna: Anthropologische Untersuchungen der mittelbronzezeitlichen Bevölkerung der Gäberfelder von Mosonszentmiklós—Jánosházapuszta und Siófok—Széplak (Ungarn).
=1971. 43—58., 6 kép, 10 t.

Gábor Bándi: Untersuchung der Bestattungsbränche bei bronzezeitlichen Brandgräberfeldern.
=1971. 59—67., 11 kép.

Mozsgó
Tóth Judit: Mozsgó és vonzáskörzetének temetkezési szokásai a XX. században.
=1991. 205—228., 3 kotta.

Möller István
Szőnyi Ottó: A gyulafehérvári székesegyház restaurálása.
=1909/4. 143—149. /KK/.

Szőnyi Ottó: A pécsi őskeresztény cubiculum vízmentesítése és a régi puskaporos-torony restaurálása.
=1913/2. 84—85. /KK/.

Szőnyi Ottó: A pécsi őskeresztény cubiculum vízmentesítési munkálatai.
=1913/3. 120—124. /KK/.

Munkád
Holub József: Adatok Pécs város és Baranya megye történetéhez [XIV—XVI. század].
=1960. 183—196.

munkásegylet
Gungl Ferenc: Adatok az Első Pécsi Munkás Beteg és Rokkantak Egylet történetéhez (1870—1880).
=1967. 193—200., 1 kép.

munkáskórus
Kéri Nagy Béla: Egy pécsi ifjúmunkás és a szakszervezet kapcsolata.
=1987. 127. /RK/.

munkásmozgalom
Szabó Gyula: A pécsvidéki bányászok élete és szerepe a magyar munkásmozgalomban, a kezdettől a felszabadulásig.
=1962. 223—248., 29 kép.

Szabó Gyula: A szocialista nőmozgalom útja Baranyában 1921-ig.
=1964. 297—312.

Kéri Nagy Béla: Három dokumentum értékű fénykép a pécsi munkásmozgalom történetéről (1918—1919-ből).
=1981. 157—159., 3 kép. /RK/.

múzeumok
[Marosi Arnold] M. A.: Hazai múzeumok és könyvtárak fejlődése.
=1908/2. 66—67. /RK/.

múzeumok (folyt.)
[Angyal Pál] S. A. P.: A büntető igazságszolgáltatás múzeuma.
=1908/2. 70. /RK/.

A szombathelyi múzeum megnyitása.
=1908/4. 158. /RK/.

A múzeumból.
=1908/4. 158—159. /RK/.

Papp László: Három és fél év a baranyai múzeumok életéből.
=1961. 205—217.

Mándoki László: Néprajzi múzeológiánk és a központi nyilvántartás.
=1964. 365—373., 4 kép.

Dankó Imre: A tormási falumúzeum.
=1965. 335—340., 4 kép.

Dankó Imre: A sellyei talpasház rekonstrukciója.
=1968. 321—327., 11 kép.

Sarosácz György: Új szerzemény a mohácsi múzeumban. (Baranyai Ilona délszláv néprajzi gyűjteménye.) [Bosnyák és sokac hímzés.]
=1971. 273—278., 7 kép, I—VI. t.

Sarkadi Eszter: A Janus Pannonius Múzeum vázlatos története a felszabadulástól napjainkig.
=1974. 373—388., 6 kép.

Sarkadi Eszter: 75 éves a Pécsi Múzeum. Vázlatos történet a kezdetektől 1945-ig.
=1979. 357—377., 20 kép.

Maráz Borbála: La Tčne-kori leletek Jugoszláviából és Romániából magyarországi múzeumokban.
=1982. 107—116., 1 térk., V t.

Hárs Éva: A Modern Magyar Képtár új szerzeményei.
=1983. 255—300., XVIII t.

Ujvári Jenő: A Baranya megyei múzeumok öt éve (1981—1985).
=1985—1986. 383—387.

múzeumok (folyt.)
Romváry Ferenc: A Modern Magyar Képtár története. Új szerzemények VI. (VII.), I-II. rész.
=1991. 229—267. 130 kép.; 1992. 217—257., 121—196. kép.

Batári Ferenc: A Baranya Megyei Múzeumok keleti szőnyegei.
=1998. 263—299., 32 kép.

Múzeumok és Könyvtárak Országos Szövetsége
[Szőnyi Ottó] Sz. O.: a Múzeumok és Könyvtárak Országos Szövetsége [nagyváradi közgyűlése].
=1911/3. 124—125. /KK/.

műemlékek
Révay Sándor ism.: báró Forster Gyula szerk.: Magyarország műemlékei.
=1908/3. 124—125.

műemléki kutatás
Csemegi József: Jelentés a Pécs, Káptalan u. 2. számú épületen végzett műemléki kutatások eredményeiről.
=1956. 8—30., 1 kép, I—VIII. t.

Sonkoly Károly: A Pécs, Jókai tér 11. sz., középkori eredetű lakóház műemléki kutatása.
=1993. 115—137., 26 ábra.

műemlékvédelem
Vargha Dezső: Városkép- és műemlékvédelem Pécsett a II. világháború idején.
=1984. 201—202. /RK/.

műgyűjtemény
Romváry Ferenc: A pécsi "Vasvári-telep" története. Vasvári György műgyűjteménye.
=1987. 163—224., 48 kép.

műveltség
Andrásfalvy Bertalan: Mit jelenthet a néphagyomány a jövő műveltségében.
=1983. 241—251.

művészeti szervezetek
Tóth Antal: A művészeti élet szervezeti keretei.
=1975—1976. 249—257.

művészettörténet
Dankó Imre: Gerecze Péter [1856—1914] élete és működése.
=1964. 291—296., 2 kép.

Hárs Éva: Képző- és iparművészeti régióközpontok kialakulása. (A vidéken dolgozó művészettörténészek tudományos feladatai.)
=1967. 233—238.

Dénes Zsófia: Források a XX. századi művészettörténetből. Réth Alfréd.
=1975—1976. 259—265., 1 kép.

Nagy György
Kováts Valéria: Közlemények a Zrinyi Miklós Múzeum levéltári anyagából. [3 levél a XVII. századból és egy Kossuth-levél 1870-ből.]
=1959. 165—186.

Nagy István
Tóth Antal: Nagy István képek a Janus Pannonius Múzeum gyűjteményében.
=1977. 355—380., XI t.

Nagy-mély-völgy
Sára U. Nógrádi: The caddisfly fauna of the Valley Nagy-mély-völgy, Mecsek Mountains, Hungary (Trichoptera).
=1983. 15—22., 5 ábra.

Uherkovich Ákos: A mecseki Nagy-Mély-völgy nagylepkefaunája és a Délnyugat-Dunántúl bükkön élő faunaelemei (Lepidotera).
=1983. 23—37., 10 ábra.

Nagyharsány
Papp László: A nagyharsányi avarkori temető.
=1963. 113—141., 35 kép, 1 mell., I—XXI. t.

Horvát A. Olivér — Papp László: A nagyharsányi Szársomlyón végzett mikroklímamérések eredményei.
=1964. 43—56., 7 ábra, 7 t.

Gedai István: XI. századi kincslelet Nagyharsányból. [Éremleletek.]
=1972—1973. 85—90., IV t.

Pásztor Adrien: A nagyharsányi avarkori temető értékelése.
=1990. 77—97., IX t.

nagyrévi kultúra
Bándi Gábor: Adatok Dunántúl korabronzkori történetéhez.
=1964. 65—72.

nagyszárnyú rovarok
Ábrahám Levente — Kovács Tibor: A report on the Hungarian alderfly fauna (Megaloptera: Sialidae).
=1998. 49—56.

Nagyszentmiklós
Csalog József: A nagyszentmiklósi kincs arany korsóinak cserépből készült változatai.
=1939—1940. 52—54., V. t.

Nagyvárad
[Szőnyi Ottó] Sz. O.: a Múzeumok és Könyvtárak Országos Szövetsége [nagyváradi közgyűlése].
=1911/3. 124—125. /KK/.

napóleoni háborúk
Várady Ferencz: Baranya az utolsó nemesi fölkelésben [1809]. [Győri Mihály indulójával.]
=1916/1—2. 1—11. /É/.

Fejes György: Adat az első napoleoni háborúhoz. (1796—1799.)
=1928—1929/4. 139—140. /KK/.

nappali lepkék
Uherkovich Ákos: Adatok Baranya megye nagylepkefaunájának ismeretéhez. I—III. Sellye környékének nappali lepkéi.
=1968. 15—18.; 1969—1970. 39—50., 10 ábra.; 1971. 29—39.

Nattán Miklós
Szabóky Csaba: A Dél-Dunántúl molylepkéi I. Nattán Miklós molylepke-gyűjteménye (Lepidoptera).
=1982. 15—35., 1 térk.

Ábrahám Levente: Nattán Miklós nagylepke-gyűjteménye (Lepidoptera) a pécsi Janus Pannonius Múzeumban.
=1989. 63—71., 1 ábra.

nazarénusok
[Szentkirályi István]: Régi szerzetesek.
=1914/3. 117—118. /KK/.

nekrológ
Bitter Illés: Wosinszky Móric (1854—1907) emlékezete.
=1908/2. 41—49. /É/.

Szőnyi Ottó: Mátyás Flórián (1817—1904) emlékezete.
=1909/1. 1—18. /É/.

A múzeumból. [Révai Sándor gyászhíre. Hímes tojás. Éremgyűjtemény.]
=1909/2. 90. /KK/.

Szegedy Rezső: Dischka Győző (1846—1901) emlékezete.
=1910/1. 1—10. /É/.

Angyal Pál: Emlékbeszéd Németh Béla (1840—1904) történetírónkról.
=1911/1. 1—5. /É/.

Majorossy Imre: Emlékbeszéd Inczédy Dénesről (1843—1900).
=1912/1—2. 1—14., I t. /É/.

Horváth Antal (1848—1912). Nekrológ.
=1912/3. 127—128. /KK/.

Szieberth Róbert: Szauter Antal (1829—1912) emlékezete.
=1913/1. 1—13. /É/.

Fejes György: Majorossy Imre (1847—1927). Nekrológ.
=1928—1929/1. 2.

Vasváry Ferenc: Emlékezés Dr. Késmárky Istvánról (1865—1926).
=1928—1929/1. 18—23., 1 kép. /É/.

Sziebert Róbert: Reberics Imre emlékezete. 1844—1926.
=1928—1929/2—3. 64—68.

Reéh György: Emlékbeszéd Mattyasovszky Jakab (1848—1925) választmányi tag felett.
=1928—1929/4. 97—101., 1 f.

Emlékbeszéd Stenge Ferenc (1866—1924) felett.
=1928—1929/4. 101—102.

Révész Amadé: Buzássy Ábel (1864—1929) emlékezete.
=1930/1—4. 55—57., 1 f. /É/.

nekrológ (folyt.)
Péter József: Cserkuti Adolf (1859—1928). Emlékbeszéd.
=1930/1—4. 57—60. /É/.

Dombay János 1900—1961. Nekrológ.
=1960. 5.

Kiss Attila: Papp László (1903—1973). Nekrológ.
=1972—1973. 91—92., 1 f.

Andrásfalvy Bertalan: Zentai János (1907—1973). Nekrológ.
=1972—1973. 261—262., 1 f.

Kiss Attila: Bándi Gábor (1939—1988). Nekrológ.
=1989. 305—309., 1 kép.

nemesi felkelés
Várady Ferencz: Baranya az utolsó nemesi fölkelésben [1809]. [Győri Mihály indulójával.]
=1916/1—2. 1—11. /É/.

nemesi jog
Angyal Pál: Küzdelem a nemesi jogokért.
=1910/4. 105—112. /É/.

nemesség
Angyal Pál: Az első nemesség-vizsgálat Baranya vármegyében [1725—1732].
=1909/4. 119—126. /É/.

Angyal Pál ism.: Andretzky József: Baranyavármegye nemesei.
=1909/4. 151—152.

Angyal Pál: Baranya vármegye 1732-től [1742!] 1743. okt. 29-ig.
=1910/3. 80—87. /É/.

Angyal Pál: Baranyavármegye 1742. október 29-étől 1750. julius 17-ig.
=1911/1. 13—18. /É/.

Angyal Pál: Baranya vármegye 1750. julius 17-től 1758. január 31-ig.
=1911/2. 41—49. /É/.

Angyal Pál: Baranyavármegye 1758. január 31-től, 1769. április 26-ig.
=1911/3. 97—107. /É/.

nemesség (folyt.)
Angyal Pál: Baranya vármegye 1769. április 26-tól 1777. november 7-ig.
=1911/4. 136—148. /É/.

Szentkirályi [István]: A szabadszentkirályiak nemessége.
=1911/4. 149—151. /KK/.

Angyal Pál: Baranya vármegye 1777. november 7-től 1782. május 27-ig.
=1912/1—2. 58—64. /É/.

Angyal Pál: Baranya vármegye 1782. julius 8-tól 1786. végéig.
=1912/3. 106—115. /É/.

sikabonyi Angyal Pál: Baranyavármegye 1787-től 1790. február 25-éig.
=1913/2. 71—78. /É/.

Szentkirályi [István]: A bicsérdiek nemesi kiváltsága.
=1913/2. 85. /KK/.

sikabonyi Angyal Pál: Baranyavármegye 1790-ben.
=1913/3. 106—117. /É/.

Angyal Pál: Baranya vármegye 1791-től 1794. április 25-ig. 1—2.
=1913/4. 151—163. /É/.; 1914/2. 70—80. /É/.

sikabonyi Angyal Pál: Baranyavármegye 1794. április 25-től 1796. végéig.
=1914/4. 119—132. /É/.

németek
Angyal Pál: Baranya vármegye a török hódoltság megszünte után.
=1908/3. 114—120. /É/.

Kopasz Gábor: Adatok a baranyai volksbundista szervezkedés történetéhez.
=1965. 275—290.

Komanovics József: A hazai németség volksbundista — illetve hűségmozgalmi — szervezkedése, különös tekintettel Baranya megyére.
=1969—1970. 183—193.

Kéri Nagy Béla: Egy visszaemlékezés a német megszállásról, felszabadulásról és a háború élményeiről.
=1984. 202—207., 5 ábra. /RK/.

németek (folyt.)
L. Imre Mária — Lantos Miklós: Nyugat-európai házépítési technika hagyománya a dél-dunántúli németeknél. (A Fachwerk építkezés utóélete.)
=1988. 187—210., 37 ábra.

Németh Béla
Angyal Pál: Emlékbeszéd Németh Béla (1840—1904) történetírónkról.
=1911/1. 1—5. /É/.

Németpalkonya, utóbb Palkonya
[Róna Jenő] R. J.: Mammut-lelet Németpalkonyán.
=1911/3. 124. /KK/.

nemzetőrség
Fejes György: Mozaikszemek Pécs és Baranya multjából (1699—1848).
=1928—1929/1. 33—35. /KK/.

Nendtvich Károly
Róna Jenő: Pécs és környékének flórájáról és annak tanulmányozóiról [Nendtvich Tamás (képe: 136.), Nendtvich Károly, Májer Móric, Balek Rudolf, Borbás Vince, Ágh Timót, Várady Ferenc].
=1908/4. 131—141., 1 kép. /É/.

Nendtvich Tamás
Róna Jenő: Pécs és környékének flórájáról és annak tanulmányozóiról [Nendtvich Tamás (képe: 136.), Nendtvich Károly, Májer Móric, Balek Rudolf, Borbás Vince, Ágh Timót, Várady Ferenc].
=1908/4. 131—141., 1 kép. /É/.

Róna Jenő: Doronicum Nendtvichi.
=1909/2. 89. /KK/.

A Nendtvich-ünnepély ... meghívója.
=1909/4. 149—150. /KK/.

Az 1909. évi december hó 19-én tartott Nendtvich-ünnepély. Erreth János: Elnöki megnyitó. Róna Jenő: Nendtvich Tamás munkásságának méltatása. Majorossy Imre: Az emléktábla átadása.
=1910/1. 10—17. /É/.

népballadák
Sarosácz György: "Bogdánt anyja házasítja". (Ballada).
=1972—1973. 195—203.

népballadák (folyt.)
Sarosácz György: Két horvát ballada.
=1979. 267—272.

Andrásfalvy Bertalan: Népballadáink szerepéről.
=1985—1986. 311—315.

népdalok
Hegyi József: Magyar népdalok és népies dalok dr. Berze Nagy János hagyatékából. [1. kép: Berze Nagy János emléktáblája.]
=1968. 119—152., 7 kép.

Sarosácz György: "Bogdánt anyja házasítja". (Ballada).
=1972—1973. 195—203.

népesség
Ecsedy István: A kelet-magyarországi rézkor fejlődésének fontosabb tényezői.
=1981. 73—95., 1 kép.

K. Zoffmann Zsuzsanna: A közép-európai (KVK és DVK) valamint az alföldi (AVK) vonaldíszes kerámiák embertani leleteinek metrikus összehasonlítása.
=1991. 85—99., 4 ábra, 5 t.

Michael Finnegan — Ferenc Szalai: Population Distance Between Late Roman Period to 11th Century Arpadian Age Population as Determined by Non-metric Trait Analysis.
=1992. 93—104., 3 ábra, 7 t.

néphagyomány
Kováts Valéria: Szigetvári történeti néphagyományok. I—II.
=1961. 129—138.; 1962. 249—285., 32 kép.

Berze Nagy János: Arany-tanulmányok. (Közli: ifj. Berze Nagy János, kiegészítés: Banó István; Berze Nagy János fényképével.)
=1965. 127—152., 1 f.; Kieg.: 1967. 74.

Dömötör Sándor: A "Baranyai Kalevala" [Berze Nagy János: Baranyai magyar néphagyományok] jubileumára.
=1965. 153—165.

Andrásfalvy Bertalan: Mit jelenthet a néphagyomány a jövő műveltségében.
=1983. 241—251.

Katona Imre: A drávaszögi folklór helye a magyar néphagyományban.
=1993. 179—184.
néphagyomány (folyt.)
Lábadi Károly: Törökök a drávaszögi népi emlékezetben.
=1993. 185—191.

néphit
Zentai Tünde: A természetfeletti lények átváltozásának kérdése az ormánsági néphit összefüggésében.
=1971. 207—216.

Zentai Tünde: Az ormánsági "szépasszony" helye a magyar néphitben.
=1972—1973. 223—237.

Zentai Tünde: A monda és a néphit összefüggésének törvényszerűségei.
=1974. 229—241.

népi építészet
Füzes Endre: Népi építkezés Mecsek-Hegyalján.
=1959. 215—247., XXXIX—XLI. t.

Andrásfalvy Bertalan: Népi építkezés a sárközi szőlőhegyekben.
=1964. 147—168., 34 kép.

Aknai Tamás: A népi építőművészet stílusváltozásainak vizsgálatához.
=1971. 289—297., 16 kép.

Tarján Gábor: A Dél-Zselic népi építkezése.
=1982. 217—268., 4 rajz, III térk., 60 f.

népköltészet
Sarosácz György: "Bogdánt anyja házasítja". (Ballada).
=1972—1973. 195—203.

Együd Árpád: Vikár Béla és a somogyi népköltészet gyűjtése (A folklorista Vikár Béla nyomában).
=1980. 287—290.

népmesék
Pataki András: Kopácsi népmesék.
=1964. 205—221.

Berze Nagy János: Arany-tanulmányok. (Közli: ifj. Berze Nagy János, kiegészítés: Banó István; Berze Nagy János fényképével.)
=1965. 127—152., 1 f.; Kieg.: 1967. 74.

népmesék (folyt.)
Dömötör Sándor: A "Baranyai Kalevala" [Berze Nagy János: Baranyai magyar néphagyományok] jubileumára.
=1965. 153—165.

Banó István: Berze Nagy János [1879—1946] és a magyar mesekutatás.
=1980. 247—252.

Voigt Vilmos: A történeti magyar mesekutatás kérdései.
=1980. 253—257.

Kovács Ágnes: Berze Nagy János Magyar Népmesetípusok c. munkája és a készülő magyar népmesekatalógus.
=1980. 259—265.

Hoppál Mihály: Az "Égigérő fa" gyökerei. Berze Nagy János mitológiai tanulmányai.
=1980. 267—273., 1 kép.

népművészet
Arnhold Nándor: Ormánsági népművészet.
=1909/2. 75—84., 11 t. /É/.

népoktatás
Szieberth Róbert: Pécs szab. kir. város népoktatásának történetéből.
=1911/3. 110—121. /É/.

néprajz
Fejes György: Repertórium Baranyamegye néprajzáról az újabb időben.
=1930/1—4. 91—95., 2 f. /KK/.

Vajkai Aurél: Római emlékek Dunántúl néprajzában.
=1939—1940. 40—51., 10 kép.

Gönyey Sándor: A Drávaszög néprajzi elkülönülése.
=1942. 38—64., 18. kép, V—XI. t.

Mándoki László: Néprajzi múzeológiánk és a központi nyilvántartás.
=1964. 365—373., 4 kép.

Dankó Imre: A termelőszövetkezetek néprajzának kutatása.
=1966. 65—75.

Zentai János: Adatok Ormánság néprajzi határának megállapításához.
=1966. 77—128., II t.

néprajz (folyt.)
Mándoki László: Néprajzi kiállításaink.
=1966. 295—304., 25 kép.

Mándoki László: Hodó Mihály tárgyai a JPM Néprajzi Osztályának gyűjteményeiben. (Rajz: Monori Magdolna.)
=1975—1976. 203—215., 1 kép, IX t.

Cseh István: Társadalomnéprajzi vizsgálatok a szlavóniai magyarok körében.=1978. 285—300., 9 ábra.

Zentai Tünde: A zengővárkonyi ház.
=1984. 211—238., 32 kép, 1 családfa.

Hála József: Lambrecht Kálmán és a néprajz.
=1991. 185—203., 10 ábra.

népszámlálás
Mándoki László: A kölkedi népszámlálás 1816-ban.
=1968. 215—224., 1 kép.

népszokások
Népszokások Aprószentek napján.
=1908/2. 92. /K/.; /2. 92—93. /F: Szentkirályi István/.

Rónaky Kálmán: Husvéti hímes tojások.
=1908/3. 120—122., 1 ábra. /É/.

Arnhold Nándor: Tojás hímzés. Adalék Baranyamegye népművészetéhez.
=1912/3. 97—106., VIII t. /É/.

Mándoki László: Busómaszkok.
=1961. 159—180., 20 kép, I—IX. t.

Sarosácz György: Baranyai délszláv népszokások. I. Karácsonyi és lakodalmi szokások a sokacoknál és bosnyákoknál.
=1967. 103—122., 12 kép.

Sarosácz György: Baranyai délszláv népszokások. II. Temetkezési szokások a sokacoknál és bosnyákoknál.
=1968. 153—168., 17 kép.

Sarosácz György: Baranyai délszláv népszokások. III. Karácsonyi, lakodalmi és temetkezési szokások a horvátoknál és szerbeknél.
=1969—1970. 283—296., 18 kép.
népszokások (folyt.)
Zentai János: A születés, a házasság és a halál népszokásai Rádfalván.
=1985—1986. 325—343.

Virt István: Halottas szokások és hiedelmek a Baranya megyében élő moldvai csángóknál.
=1989. 227—238., 8 ábra.

Tóth Judit: Mozsgó és vonzáskörzetének temetkezési szokásai a XX. században.
=1991. 205—228., 3 kotta.

Baka Sára: Az emberélet fordulóihoz fűződő szokások Kopácson.
=1993. 193—201.

Lábadi Károly: Luca-kultusz a Drávaszögben.
=1994. 213—217., 1 térk.

Begovácz Rózsa: "A örök világosság fényeskedjék neki..." A végtisztesség megadásának alakulása a Dráva menti horvátoknál (Dél-Magyarország).
=1996—1997. 149—157., 3 kép.

Radnóti Ilona: Temetkezési szokások a pécsi-baranyai zsidóság körében a dualizmus korában.
=1998. 181—192., 14 ábra.

népvándorlás
Marosi Arnold: A pécsi városi múzeum népvándorláskori leletei. Ill.: Arnhold Nándor és Börötzffy Károly.
=1908/3. 99—113., 24 ábra. /É/.

Marosi Arnold: Baranyamegye lovas sírjai [IV—XIII. század].
=1909/4. 127—131., 12 ábra a 127. e. /É/.

Kalmár János: Népvándorláskori sisakok.
=1964. 73—93., 24 kép.

Kiss Attila: Pannonia rómaikori lakossága népvándorláskori helybenmaradásának kérdéséhez.
=1965. 81—123., 12 kép.

Nagy Erzsébet: V. századi népvándorláskori sírok Pécs-Málom lelőhelyen.
=1993. 95—102., 2 ábra, III t.

népviselet
ifj. Kodolányi János: Egy XVIII. századi népviselet ábrázolása.
=1957. 90—95.

Füzes Endre: Adatok a XVIII—XIX. századi baranyai népviseletekhez.
=1962. 309—326.

Sz. Bognár Éva: Zengővárkonyi főkötők.
=1972—1973. 253—260., 9 kép.

Begovácz Rózsa: A Dráva menti horvátok népviselete.
=1981. 165—195., 49 kép.

népzene
Olsvai Imre: Mit köszönhet a magyar népzenetudomány és zeneművészet Vikár Bélának és Berze Nagy Jánosnak?
=1980. 275—280.

Bálint Zsolt: A moldvai magyar hangszeres népzenei dialektus, I—II.
=1992. 179—216., 37 kép.; 1993. 203—217., 32 kotta.

Nesselrod Vilmos gróf, püspök
Angyal Pál: Báró Nesselrod Vilmos püspök és főispán kora. I—II.
=1909/2. 63—67.; /3. 95—103. /É/.

Szentkirályi István: A pécsi kórház alapítása [1731].
=1928—1929/4. 131. /KK/.

Babits András: Adalékok Pécs város küzdelméhez a szabad királyi városi rangért. (Pécs és földesura viszonya a XVIII. sz. első felében.)
=1930/1—4. 1—17., 2 ábra. /É/.

nóta
Mándoki László: Az aradi vértanúk nótájának kérdéseihez.
=1969—1970. 207—230., 15 kép.

Bodgál Ferenc: Borsodi adatok az aradi vértanúk nótájához.
=1969—1970. 231—232.

Notre-Dame nőzárda
[Szőnyi Ottó] Sz. O. ism.: Szentkirályi István: A pécsi Notre-Dame nőzárda és iskolái.
=1908/4. 159—160.

Novák Simon
Kőszeghy Gyula: 100 év előtt a város főterén.
=1939—1940. 86—88., VII.—VIII. t.

nőmozgalom
Szabó Gyula: A szocialista nőmozgalom útja Baranyában 1921-ig.
=1964. 297—312.

növényfenológia
Róna Jenő: Növényfenológiai megfigyelések Pécsett.
=1914/3. 95—100. /É/.

növényföldrajz
Horvát A. Olivér: Mecseki vegetációs tanulmányok I—. [A folytatás nem jelent meg.]
=1961. 33—44.

Horvát A. Olivér: A Mecsek hegység növényföldrajza. I—II.
=1965. 29—47.; 1966. 25—39.

Horvát Adolf Olivér: A mecseki erdei növénytársulások jellemzése karakter- és differenciális fajaik, flóraelemeik alapján.
=1967. 15—22., VII t.

Horvát Adolf Olivér: A Mecsek és a Fruška Gora növényzetének összehasonlítása.
=1968. 7—14.

Horvát Adolf Olivér: Újabb adatok a Mecsek hegység geobotanikai ismeretéhez. (A Mecsek hegység növényföldrajzi vázlata.)
=1969—1970. 13—33., 8 kép.

növénytani kutatások
Uherkovich Ákos: "A Mecsek és környéke természeti képe" kutatási program, 1975—1980.
=1980. 353—363., 5 ábra.

növénytársulások
Ortmann-né Ajkai Adrienne — Dénes Andrea: A Dráva-holtágak fátlan növénytársulásai.
=1998. 27—39., 4 t.

növénytermesztés
Horváth Kázmér: Kukoricatermesztés Mohácson [1715-től].
=1928—1929/4. 136—137. /KK/.

növényzet
Szabó Pál Zoltán: Pécs talaja és kulturája.
=1930/1—4. 64—70., 1 térk. /É/.

nyélcsöves csákányok
Bándi Gábor: Újabb adatok a bronzkori nyélcsöves csákányok elterjedéséhez.
=1972—1973. 61—71., II t.

nyelvföldrajz
Penavin Olga: Mutatvány a baranyai-drávaszögi nyelvatlaszból.
=1967. 135—151., 14 térképlap.

Mészáros György: Cigánydialektusok Magyarországon. (Nyelvföldrajz.)
=1969—1970. 309—320., 1 térk.

nyilvántartás
Mándoki László: Néprajzi múzeológiánk és a központi nyilvántartás.
=1964. 365—373., 4 kép.

nyír
Ákos Uherkovich: Lepidoptera on birch and alder in South and West Transdanubia, Hungary.
=1983. 39—49., 27 ábra.

Nyolcak
Sarkadi Eszter: Gondolatok a "Nyolcak" művészcsoport tudománytörténeti értékeléséhez.
=1980. 337—349., 8 kép.

Körner Éva: Nyolcak és aktivisták.
=1981. 199—203.

nyomdászok
Borsy Károly: A pécsi nyomdászegylet első évei (1869—1875).
=1957. 34—56.

Borsy Károly: A pécsi nyomdászok 1905. évi sztrájkja és következményei.
=1963. 207—215., 3 kép.

Nyugat-Dunántúl
Horvatovich Sándor: Hazánk faunájára új és ritka bogárfajok a Dél- és Nyugat-Dunántúlról (Coleoptera). I—IV.
=1978. 31—39.; 1979. 33—43.; 1980. 71—83.; 1981. 19—32.

Nyugat-Dunántúl
Nyugat-Dunántúl (folyt.)
Uherkovich Ákos: A Dél- és Nyugat-Dunántúl tűlevelűeken élő nagylepkéi (Lepidoptera).
=1979. 77—91., 11 ábra.

Ákos Uherkovich: Lepidoptera on birch and alder in South and West Transdanubia, Hungary.
=1983. 39—49., 27 ábra.

Nyugat-Európa
L. Imre Mária — Lantos Miklós: Nyugat-európai házépítési technika hagyománya a dél-dunántúli németeknél. (A Fachwerk építkezés utóélete.)
=1988. 187—210., 37 ábra.

Nyugat-Magyarország
Gábor Bándi: Ursprung und innere Chronologie der Kultur der inkrustierten Keramik in Westungarn.
=1965. 61—74.

Stefan Foltiny: Zwei Prachtgefässe der Osthallstattkultur in Westungarn.
=1966. 57—61., 2 kép.

Sára Nógrádi: The Trichoptera fauna of Szőce and its environs (West Hungary).
=1988. 27—33., 2 ábra.

Ákos Uherkovich — Sára Nógrádi: The Trichoptera fauna of Magyarszombatfa, West Hungary.
=1991. 13—30., 7 ábra, 3 t.

Nyugati-Mecsek
Uherkovich Ákos: További lepkészeti adatok a Nyugati-Mecsekből (Lepidoptera).
=1985—1986. 23—32., 3 ábra, 2 t.

Óbánya
L. Imre Mária: Adatok a mecseknádasd-óbányai fazekassághoz. I—III.
=1975—1976. 183—196., 3 ábra, IV t.; 1977. 295—308., 1 térk., 7 t.; 1979. 231—250., 1 ábra, X t.

obsit
Szőnyi Ottó: A kiskőszegi római katonai elbocsátó-lap.
=1909/2. 84—87. /KK/.

óbudai egyetem
Székely György: A pécsi és óbudai egyetem alapítása a középeurópai egyetemlétesítések összefüggéseiben.
=1967. 155—174.

Ócsárd
Móczár László: A lucernavirágot látogató méhalkatú rovarok Baranyában.
=1956. 171—180., 7 rajz, XXX—XXXI. t.

ókeresztény sírkamra
Szőnyi Ottó: A pécsi őskeresztény cubiculum vízmentesítése és a régi puskaporos-torony restaurálása.
=1913/2. 84—85. /KK/.

Szőnyi Ottó: A pécsi őskeresztény cubiculum vízmentesítési munkálatai.
=1913/3. 120—124. /KK/.

Szőnyi [Ottó]: Ujabb sirlelet a pécsi őskeresztény sirkamra tájékán.
=1914/2. 90—91. /KK/.

Petrovich Ede: A pécsi Káptalani Levéltár épületének története.
=1963. 177—206., 14 kép.

Ferenc Fülep — Antal Fetter: Neuere Forschungen in der ausgemalten, frühchristlichen Grabkammer Nr. II. von Pécs.
=1971. 91—103., 10 kép.

Fülep Ferenc: A pécsi későrómai-ókeresztény mauzóleum feltárásáról.
=1987. 31—44., 8 ábra.

okiratok
Késmárky István: Pécs régi iparos életére vonatkozó eredeti okiratok.
=1908/1. 19—31. /É/.

oklevelek
Szőnyi Ottó: A pécsi csizmadia-céh 1774. évi felszabaditó levele.
=1917/1—4. 17—19. /KK/.

Földvári Mihály: Árpádházi királyaink diplomái. 1—. [A folytatás az Évkönyvben nem jelent meg]. [A pécsi püspökség alapítólevele, 1009.]
=1928—1929/4. 125—129. /É/.

Holub József: Adatok Pécs város és Baranya megye történetéhez [XIV—XVI. század].
=1960. 183—196.
oklevelek (folyt.)
Szakály Ferenc: Schreiber Farkas, pécsi bíró (1527—1542). (Pályakép néhány gazdaság- és társadalomtörténeti tanulsággal.)
=1975—1976. 75—102.

okmányok
Madas József: Török temetők Pécsett.
=1972—1973. 117—124., 1 kép, II t.

ólomtáblácska
Fejes György: A dunaszekcsői lovasistenség ólomtáblácskája.
=1930/1—4. 70—72., 1 kép. /É/.

oltár
[Marosi Arnold] M. A.: Római leletek.
=1909/2. 87. /KK/.

oltárképek
Szőnyi Ottó: Boross János festő levelei Scitovszky pécsi püspökhöz a pécsi székesegyház oltárképei ügyében.
=1912/4. 147—161. /É/.

Szőnyi Ottó: A mohácsi szentferencrendi templom főoltárképe.
=1913/2. 88—89. /KK/.

oltárkő
[Szőnyi Ottó] Sz. O.: A városi múzeum köréből.
=1911/3. 125—126. /KK/.

[Szőnyi Ottó]: Római leletek Pécsett.
=1911/4. 151—153. /KK/.

Török Gyula: Római leletek a pécsi Mátyás-király fogadó helyén.
=1939—1940. 20—26., 1 kép, III—IV. t.

orchideák
Molnár Attila — Farkas Sándor: Az Epipogium aphyllum (Schm.) Sw. új előfordulása a Mecsekben.
=1995. 9—12., 1 t.

Orfűi-tó
Gábor Uherkovich: Zur Limnologie der Stauseen des Mecsek-Gebirges (Ungarn).
=1974. 7—31., 2 kép, VI t.

orgonák
Horváth Csilla: Adatok az Angster Orgona- és Harmóniumgyár történetéhez. [A felállított orgonák országos listájával.]
=1972—1973. 137—165., 8 kép.

Orlovics ház
Sonkoly Károly: Két pécsi ház (A Szent István tér 9. sz. Orlovics és Sey házak).
=1992. 115—131., 13 ábra.

Ormánság
Révai Sándor ism.: Rédei Károly: Baranyai Ormányság. — Lukácsy Imre: Ormányság népe.
=1908/1. 32—34.

Az Ormánság határai.
=1908/1. 38. /K/.; /1. 40. /F: Révai Sándor bibliográfiai válogatása az Ormánsághoz/.

Révai Sándor: Az Ormánság népének és nevének eredete.
=1908/2. 49—55. /É/.

Benyovszky Móric gróf ajándéka.
=1908/2. 66. /RK/.

A múzeumból. [A Pécsi Országos Kiállítás díszoklevele az ormánsági gyűjteményért.]
=1909/1. 39. /KK/.

Arnhold Nándor: Ormánsági népművészet.
=1909/2. 75—84., 11 t. /É/.

Zentai János: Ormánsági fejfák.
=1963. 277—295., 24 kép, IV t.

Zentai János: Hevesi dinnyések Ormánságban.
=1964. 193—204., 28 kép.

Zentai János: Egy letűnt életforma utolsó képviselője az Ormánságban. — A kólészó —.
=1965. 181—203., 31 kép.

Zentai Tünde: Ormánsági rokkaszögek.
=1965. 205—210., 8 kép.

Ormánság (folyt.)
Zentai János: Adatok Ormánság néprajzi határának megállapításához.
=1966. 77—128., II t.

Kőhegyi Mihály: Ormánsági jobbágysérelmek. Hirics, Piskó és Kisszentmárton kérései az 1848-as országgyűléshez.
=1966. 191—196.

Zentai János: Két adat Ormánság népének régi életéhez.
=1968. 185—200., 13 kép.

Dankó Imre: A sellyei talpasház rekonstrukciója.
=1968. 321—327., 11 kép.

Zentai Tünde: A kísértet és a visszajáró halott epikus megjelenítése az Ormánságban.
=1969—1970. 297—308.

Zentai János: Ormánság nyugati határa és belső tagolódása.
=1971. 199—206., 5 térk.

Zentai Tünde: A természetfeletti lények átváltozásának kérdése az ormánsági néphit összefüggésében.
=1971. 207—216.

Sáfrány Zsuzsanna: Baranyai tükrösök.
=1974. 197—228., 10 kép, 20 t.

Mándoki László: Újonnan felfedezett festett református templomok Baranyában.
=1975—1976. 155—168., 10 kép, VI t.

Zentai János: A születés, a házasság és a halál népszokásai Rádfalván.
=1985—1986. 325—343.

Kiss Z. Géza: Ormánsági tűzkárjelentések a néptudományi kutatás szolgálatában. (Drávacsehi, 1814.)
=1990. 189—199.

orosz veszedelem
[Szentkirályi István]: Régi hadi hirek. [Klimo György levelei az 1769—74-es török-orosz háborúról és az orosz veszedelemről.]
=1914/3. 117. /KK/.

Oroszország
Fancsovits György: Adatok a pécsi, baranyai hadifoglyok és internacionalisták életéről, tevékenységéről visszaemlékezéseik, naplóik alapján (1914—1921).
=1968. 259—287., 18 kép.

orsógomb
Kőhegyi Mihály: Jelenetes és feliratos római orsógomb Dunaszekcsőről.
=1965. 75—80., 4 kép.

országgyűlés
Cserkuti Adolf: Pécs sz. kir. város és a rendi országgyűlés.
=1909/2. 67—75. /É/.

Kőhegyi Mihály: Ormánsági jobbágysérelmek. Hirics, Piskó és Kisszentmárton kérései az 1848-as országgyűléshez.
=1966. 191—196.

Kőhegyi Mihály: Baranyai jobbágysérelmek. Drávamenti községek kérvényei az 1848-as országgyűléshez.
=1968. 225—243., 1 kép.

országhatárok
Suba János: A Jugoszláv Királyság északi határainak kitűzése (A Magyar-Jugoszláv Határmegállapító Bizottság működése, (1921—1924).
=1998. 223—242.

ortopédia
Montskó Péter: A Pécs, Kertváros avar kori temető csontvázleleteinek paleopathológiai vizsgálata ortopédiai szempontból.
=1998. 147—155., 12 ábra.

ostrom
Papp László: Szigetvár XVI—XVII. századi erősség-rendszere és ábrázolásai.
=1965. 213—255., 28 kép.

osztrák hadjárat
Reil József: Pécs környéki hadmozdulatok a török elleni felszabadító harcokban. — Egy Bécsben 1788-ban kiadott német nyelvű mű alapján.
=1982. 209—210. /RK/.

önképzőkör
Párkányi Norbert: Visszapillantás a pécsi ciszt.-r. főgimnázium Faludi-önképzőkörének ötven éves történetére.
=1913/1. 14—37. /É/.

önkormányzat
Cserkuti Adolf: Pécs város a török hódoltság után.
=1913/2. 63—71. /É/.

ötvösök
Somogyi Árpád: Pécsi szláv ötvösök a XVII—XVIII. században és céhlevelük.
=1965. 263—273., 1 kép.

R. Gál Éva: Egy 19. századi pécsi ötvösmester, Rüffer József munkái.
=1998. 193—197., 8 ábra.

pákászok
Zentai János: Egy letűnt életforma utolsó képviselője az Ormánságban. — A kólészó —.
=1965. 181—203., 31 kép.

Palé
Uherkovich Ákos: A Zselic nagylepkefaunája III. Kelet-Zselic: Palé környéke (Lepidoptera).
=1982. 37—50., 8 ábra.

paleoantropológia
Török Gyula: Az őskőkor emberének nyomai Baranyában.
=1939—1940. 4—5.

Tóth Tibor: Baranya megye paleoantropológiai problémái.
=1961. 85—90.

Tóth Tibor: A bogádi későrómaikori temető. (Paleoantropológiai vázlat).
=1962. 137—152., 1 f., IV t.

paleopatológia
Regöly-Mérei Gyula: Palaeopathologiai vizsgálatok a Janus Pannonius Múzeum aeneolith-korból származó emberi csontlelet anyagán.
=1960. 75—83., I—VI. t.

Szalai Ferenc: A Pécs-Nagyárpád, Boros utca lelőhelyen feltárt avar kori temető csontvázainak antropológiai és paleopatológiai vizsgálata.
=1994. 107—132., 2 ábra, 11 táblázat, 6 t.

Montskó Péter: A Pécs, Kertváros avar kori temető csontvázleleteinek paleopathológiai vizsgálata ortopédiai szempontból.
=1998. 147—155., 12 ábra.

paleoszociográfia
A. Kralovánszky: The Paleosociographical Reconstruction of the Eleventh Century Population of Kérpuszta. Methodological Study.
=1968. 75—116., 19 kép.

Pálffy Miklós gróf
Szentkirályi István: Utazás Pozsonytól Pécsig 1771. évben.
=1916/1—2. 20—21. /KK/.

pálosok
Szentkirályi István: Remeteélet a Jakabhegyen a XVIII. században.
=1910/3. 65—73. /É/.

Szentkirályi István: Magyar pálosok és a Jakabhegy.
=1911/1. 5—12. /É/.

Szentkirályi István: Jegyzetek a Jakabhegy és Szentkut történetéhez.
=1912/4. 143—147. /É/.

Szőnyi [Ottó]: A pécsi lyceumi pálos sirbolt.
=1914/2. 88—90. /KK/.

Szentkirályi István: A csatári pálosmonostor.
=1916/1—2. 11—14. /É/.

Palotabozsok
Dombay János: Árpád-kori temetők Baranyában. I—II.
=1960. 135—158., 2 mell., XIII—XXIX. t.; 1961. 69—84., 2 mell., 7 kép, I—XV. t.

pályázatok
Pályázati hirdetmény. ["Irassék le a pécsi székesegyház külseje és belseje közvetlenül az 1882. évi restaurálás előtti állapotában."]
=1910/3. 88.

Pályázati hirdetmény. ["Irassék le a pécsi székesegyház külseje és belseje közvetlenül az 1882. évi restaurálás állapotában."]
=1911/2. 96.

Szőnyi Ottó: A kulturpalota ügye.
=1911/4. 153—154. /KK/.

Pályázati hirdetmény. ["Irassék le Baranyavármegye magyar népének családi élete".]
=1913/1. 62.; ugyanaz: /2. 90., /3. 126.
pályázatok (folyt.)
Pályázati hirdetmény. ["Irassék le Baranyavármegye hegyaljai magyar népének családi élete."]
=1914/2. 94. /KK/.; ugyanaz: /4. 138. /KK/.

Szőnyi Ottó: A hágai békepalotába szánt vázák.
=1916/3—4. 98—100. /É/.

Pamuk
Pusztai Rezső: Mezolitikus leletek Somogyból.
=1957. 96—105.

Pannónia
Kiss Attila: Pannonia rómaikori lakossága népvándorláskori helybenmaradásának kérdéséhez.
=1965. 81—123., 12 kép.

Attila Kiss: Die Stellung der Keszthely-Kultur in der Frage der römischen Kontinuität Pannonien's.
=1967. 49—59., 5 térk., 1 t.

Katona Győr Zsuzsa: A millefiori üvegek elterjedése és kronológiai helyzete Pannoniában.
=1988. 69—76., 1 ábra, II t.

papnövelde
Szentkirályi István: A pécsi szeminárium első éveiből.
=1910/4. 112—120. /É/.

Szentkirályi [István]: A pécsi szeminárium multjából. (1760—1770.)
=1914/1. 36—39. /KK/.

Szentkirályi [István]: Pécs iskolái az 1774. évben.
=1914/2. 81—83. /KK/.

[Szentkirályi István]: Régi szemináriumi konkurzusok.
=1914/3. 112—115. /KK/.

Szentkirályi István: Régi theologiai tanárok [XVIII. század vége].
=1916/1—2. 24. /KK/.

Papp László
Kiss Attila: Papp László (1903—1973). Nekrológ.
=1972—1973. 91—92., 1 f.

parasztházak
Zentai Tünde: A dél-dunántúli parasztházak tetőszerkezete.
=1989. 209—225.

Párizsi iskola
Hárs Éva: Martyn Ferenc és a "Párizsi iskola" (1926—1940). — Részlet az életmű monografikus feldolgozásához.
=1969—1970. 331—345., 4 kép, I—XI. t.

Passárdi család
Visy László: Pellérd földesurai.
=1930/1—4. 60—64. /É/.

passió
Lantosné Imre Mária: Szakrális táj és kultusz a pécsi egyházmegyében II. Kálváriák és passió emlékei.
=1995. 139—158., 29 ábra.

pásztorművészet
Füzes Endre: A Janus Pannonius Múzeum szaru sótartói.
=1960. 275—322., 62 kép.
Füzes Endre: A Janus Pannonius Múzeum borotvatartói.
=1961. 139—158., 12 kép, I—IX. t.

Füzes Endre: A Janus Pannonius Múzeum fa ivópoharai.
=1962. 327—340., 25 kép.

Mándoki László: Pásztor "faragóiskola".
=1963. 259—276., 30 kép, 2 térk.

Knézy Judit: A kaposvári Rippl-Rónai Múzeum Kapoli tárgyai.
=1966. 129—150., 29 kép.

Sáfrány Zsuzsanna: Baranyai tükrösök.
=1974. 197—228., 10 kép, 20 t.

Mándoki László: Hodó Mihály tárgyai a JPM Néprajzi Osztályának gyűjteményeiben. (Rajz: Monori Magdolna.)
=1975—1976. 203—215., 1 kép, IX t.

Patacs
[Marosi Arnold] M. A.: Római leletek.
=1909/2. 87. /KK/.

Patacs (folyt.)
Szentkirályi István: Magyar pálosok és a Jakabhegy.
=1911/1. 5—12. /É/.

Szentkirályi István: Jegyzetek a Jakabhegy és Szentkut történetéhez.
=1912/4. 143—147. /É/.

Szentkirályi István: Adatok az ürögi monostorhoz [1342, 1393].
=1928—1929/4. 131—132. /KK/.

Paulovics István
Kőhegyi Mihály: Rómer Flóris és Paulovics István feljegyzései Dunaszekcsőről.
=1998. 319—324., 1 ábra.

Pavics Ferdinánd
Szentkirályi [István]: Testőrségre pályázó Pécsről 1763-ban. [Horváth Krisztina levele Klimo Györgyhöz Pavics Ferdinánd ügyében.]
=1917/1—4. 21. /KK/.

péceli kultúra
Draveczky Balázs: A bogátpusztai függeszthető edény.
=1964. 141—142., 3 kép.

Pécs
Szentkirályi [István]: Egy történelmi munka műhelyéből.
=1911/3. 121—124. /KK/.

Fejes György: Mozaikszemek Pécs és Baranya multjából [1700—1864].
=1928—1929/2—3. 83—86. /KK/.

Horváth Margit: Hogyan lett Pécs szab. kir. város.
=1928—1929/4. 103—125., 2 f. /É/.

Babits András: Adalékok Pécs város küzdelméhez a szabad királyi városi rangért. (Pécs és földesura viszonya a XVIII. sz. első felében.)
=1930/1—4. 1—17., 2 ábra. /É/.

Pécs látképe a XVIII. század közepén.
=1930/1—4. 7.

Pécs város kiváltságlevelének címlapja.
=1930/1—4. 15.

Pécs város pecsétje.
=1939—1940. címlap.
Pécs (folyt.)
Reuter Camillo: Pécs város neve.
=1960. 255—270.

Reuter Camillo: Újabb adat Pécs város középkori latin nevéhez.
=1962. 195—198.

Gáldonyi Béla: Adalékok Baranya és Pécs felszabadításának történetéhez.
=1964. 313—325., 5 kép, 2 térk.

Holovics Flórián: Baranya a XVII. század elején. Dallos Miklós pécsi püspök jegyzete 1620-ban.
=1966. 171—178.

Fetter Antal: Pécs 1722-ben.
=1972—1973. 125—136.

Fricsy Ádám: Pécs a XVII. század derekán. Vinkovics Benedek pécsi püspök 1639-es relációja.
=1984. 197—200. /RK/.

Nádor Tamás: Pécs a rádióban. Dokumentumgyűjtemény a Magyar Rádióban elhangzott pécsi vonatkozású műsorokról, 1929—1953.
=1985—1986. 291—307.

Othmar Pickl: Nachschub für Pécs/Fünfkirchen im Kriegswinter 1686/87. Zur Verproviantierung von Pécs, Siklós und Kaposvár im ersten Winter nach der Rückeroberung.
=1990. 99—111., 1 térk.

Tóth Endre: A Quinque Basilicae — Quinque Ecclesiae helynevek lokalizálásához és értelmezéséhez.
=1991. 101—107.

Pécs-Bányatelep
Erőszakos sírfelbontások.
=1908/2. 92. /K/.; /4. 169—170. /F: Angyal Pál/.

Pécs-Baranyai Képtár
Romváry Ferenc: A siklósi Pécs-Baranyai Képtár.
=1964. 339—348., 3 kép, I—X. t.

Pécs-Baranyamegyei Múzeum Egyesület
Tichy Ferenc: A "Pécs-Baranyamegyei Múzeum Egyesület" megalakulása és eddigi működése.
=1908/1. 2—10. /É/.

A Nendtvich-ünnepély ... meghívója.
=1909/4. 149—150. /KK/.

Dombay János: A Janus Pannonius Múzeum kialakulásáról.
=1956. 184—192.

pécs-budai temető
Szőnyi Ottó: A pécs-budai külvárosi temető.
=1911/2. 50—90., VIII t. /É/.

Pécs-Hőerőmű
Nagy Erzsébet: Avar temető a pécsi Hőerőmű területén.
=1994. 85—95., 4 ábra, 5 t.

Szalai Ferenc: A Pécs-Hőerőmű lelőhelyen feltárt avar kori csontvázleletek antropológiai vizsgálata.
=1994. 97—106., 6 táblázat, 3 t.

K. Zoffmann Zsuzsanna: Emertani leletek a Badeni kultúra Pécs-Hőerőmű lelőhelyéről.
=1998. 141—146., 2 táblázat, 1 t.

Pécs-Málom
Nagy Erzsébet: V. századi népvándorláskori sírok Pécs-Málom lelőhelyen.
=1993. 95—102., 2 ábra, III t.

Szalai Ferenc: A Pécs-Málom és a Zsibót-Domolospuszta lelőhelyeken feltárt koranépvándorláskori temetkezések antropológiai vizsgálata.
=1993. 103—114., 1 ábra, 5 táblázat, 3 t.

Pécs-Nagyárpád
Nagy Erzsébet: A Pécs-Nagyárpád, Boros utcai avarkori temető 1985—1987. évi ásatása.
=1989. 93—128., 14 ábra, XVII t.

Szalai Ferenc: A Pécs-Nagyárpád, Boros utca lelőhelyen feltárt avar kori temető csontvázainak antropológiai és paleopatológiai vizsgálata.
=1994. 107—132., 2 ábra, 11 táblázat, 6 t.

Pécs-Szabolcs
Bándi Gábor: Újabb adatok a bronzkori nyélcsöves csákányok elterjedéséhez.
=1972—1973. 61—71., II t.

Pécsbagota-Cseralja
Kalicz Nándor: A balatoni csoport emlékei Dél-Dunántúlon.
=1969—1970. 75—96., 7 kép, I—XII. t.

pecsétek
Szőnyi Ottó: Pécs régi pecsétje.
=1910/4. 122. /KK/.

Horváth Kázmér: Mohács város pecsétjei.
=1928—1929/2—3. 53—64., 6 kép. /É/.

Szentkirályi István: Buck építész pecsétje.
=1928—1929/4. 130—131. /KK/.

Pécs város pecsétje.
=1939—1940. címlap.

Holub József: Pécs város pecsétjei.
=1958. 137—146.

Solymos Ede: Adatok a pécsi és mohácsi halászcéhek történetéhez.
=1967. 183—191., 2 kép.

Bezerédy Győző: Baranya községeinek pecsétkatasztere. (I. rész: A—CS); (II. rész: D—KÁ); (III. rész: Kátoly—Márok); (IV. rész: Márok—Ózd); (V. rész: Palé—R); (VI. rész: Sásd—Szentlőrinc); (VII. rész: Szemtmárton—Zsibrik).
=1978. 195—230., I—XX. t.; 1979. 147—167., XXI—XXXII. t.; 1980. 145—165., XXXIII—XLVI. t.; 1981. 123—134., XLVII—LI. t.; 1982. 145—152., LII—LV. t.; 1983. 133—145., LVI—LXI. t.; 1985—1986. 251—269., LXII—LXXI. t.

Bezerédy Győző: Baranya megye településeinek pecsétjei a feudális korban. I—III.
=1988. 93—104.; 1989. 147—158.; 1990. 113—129., 11 ábra.

Bezerédy Győző: Pécs város pecsétje 1727-ből.
=1994. 133—134., 1 ábra.

Tegzes Ferenc: Siklós pecséthasználata 1715-től 1950-ig.
=1998. 157—166., 33 ábra.

Pécsi Dalárda
Raýman János: A Pécsi Dalárda félszázados jubileumának emlékérme.
=1996—1997. 105—114., 7 ábra.

Pécsi Disputa
Szabó Gyula: Szabadgondolkodó társadalmi rétegek a török alatti Pécsett és Baranyában.
=1964. 241—262.

pécsi egyetem
Petrovich Ede: A középkori pécsi egyetem megszűnése.
=1966. 153—170., 10 kép.

Székely György: A pécsi és óbudai egyetem alapítása a középeurópai egyetemlétesítések összefüggéseiben.
=1967. 155—174.

Petrovich Ede: A kőzépkori pécsi egyetem épülete és címere.
=1971. 151—166., 10 kép.

pécsi egyházmegye
Szentkirályi [István]: Remeték a pécsi egyházmegye területén.
=1913/4. 165—166. /KK/.

Lantosné Imre Mária: Szakrális táj és kultusz a pécsi egyházmegyében I. Csodaforrások és szentkutak.
=1994. 197—211., 18 ábra.

Lantosné Imre Mária: Szakrális táj és kultusz a pécsi egyházmegyében II. Kálváriák és passió emlékei.
=1995. 139—158., 29 ábra.

Lantosné Imre Mária: Szakrális táj és kultusz a pécsi egyházmegyében III. Kápolnák.
=1996—1997. 115—147., 32 kép, 9 vázlat.

Pécsi Képzőművészek és Műbarátok Társasága
P. J.: A Pécsi Képzőművészek és Műbarátok Társasága.
=1928—1929/1. 29—30. /KK/.

Török Lajos: A Pécsi Képzőművészek és Műbarátok Társasága.
=1941. 103—105.

Pécsi Képzőművészek és Műbarátok Társasága (folyt.)
Klug K. György: A Pécsi Képzőművészek és Műbarátok Társaságának 1941. évi kiállítása.
=1941. 106—108.

Pécsi Kerékpár Egyesület
Millei Ilona: A Pécsi Kerékpár Egyesület zászlajának konzerválása. Adatok a XIX. századvégi pécsi kerékpársport történetéhez.
=1994. 239—249., 14 ábra.

Pécsi Missale
Szentkirályi [István]: Missale Quinque-Ecclesiense.
=1911/2. 90—91. /KK/.

Szőnyi Ottó: A pécsi Missale.
=1911/2. 91—95. /KK/.

Pécsi Munkásképző Egylet Dalkara
Tegzes Ferenc: A pécsi munkásképző egylet dalkarának zászlaja.
=1979. 223—227., 2—3. ábra. /RK/.

Pécsi Múzeum ld. még városi múzeum
Sarkadi Eszter: 75 éves a Pécsi Múzeum. Vázlatos történet a kezdetektől 1945-ig.
=1979. 357—377., 20 kép.

Pécsi Nemzeti Casino
Visy László: A Pécsi Nemzeti Casino megalakulása s ennek kihatása Pécs szab. kir. város kulturális és gazdasági fejlődésére.
=1928—1929/1. 3—18., 3 kép. /É/.

Pécsi Nemzeti Színház
Várady Antal: A pécsi szinészet történetéből.
=1909/3. 110—116. /É/.

Pécsi Országos Kiállítás és Vásár
A múzeumból. [A Pécsi Országos Kiállítás díszoklevele az ormánsági gyűjteményért.]
=1909/1. 39. /KK/.

Horváth Csilla: A múzeum helytörténeti gyűjteményében lévő, Pécset ábrázoló képes levelezőlapok VI. A Pécsi Országos Kiállítás és Vásár, 1907.
=1996—1997. 87—104., 43 kép.

Pécsi Szociáldemokrata Párt
Szita László: Adatok a pécsi szociáldemokrata párt tevékenységéhez (a szerb megszállás után, az 1922. évi parlamenti választások idején).
=1971. 185—195.

pécsi vár
Gosztonyi Gyula: A pécsi vár.
=1939—1940. 55—69., 6 kép.

Pécsi-tó
Gábor Uherkovich: Zur Limnologie der Stauseen des Mecsek-Gebirges (Ungarn).
=1974. 7—31., 2 kép, VI t.

Pécsvárad
Dombay János: Kőrézkori és kora-vaskori település nyomai a pécsváradi Aranyhegyen.
=1958. 53—102., 2 mell., IV—XLVI. t.

Regöly-Mérei Gyula: Palaeopathologiai vizsgálatok a Janus Pannonius Múzeum aeneolith-korból származó emberi csontlelet anyagán.
=1960. 75—83., I—VI. t.

Gállos Ferenc: Vázlatok Pécsvárad kialakulásának és középkori mezővárosi fejlődésének történetéből.
=1960. 159—181.

Zs. Zoffmann: Dates to the Burial Rites of the Lengyel Culture.
=1965. 55—59., 1 rajz, II t.

Györffy György: Megemlékezés István királyról születésének ezredik évfordulóján. [Borsos Miklós szobra Szent Istvánról.]
=1969—1970. 127—132.

Öhler Anna: Német ráolvasókönyv Pécsváradról.
=1971. 217—256., 25 kép.

Kárpáti Gábor: Elpusztult középkori települések Pécsváradon.
=1983. 117—130., 6 kép, X t.

Pécsvárad-Aranyhegy
Bökönyi Sándor: A lengyeli kultúra gerinces faunája. I—III.
=1960. 85—133., VII—XII. t.; 1961. 91—104.; 1962. 73—101.

pécsvidéki bányászat
Szabó Gyula: A pécsvidéki bányászok élete és szerepe a magyar munkásmozgalomban, a kezdettől a felszabadulásig.
=1962. 223—248., 29 kép.

Pellérd
Visy László: Pellérd földesurai.
=1930/1—4. 60—64. /É/.

Horvatovich Sándor: Pellérd futóbogár faunája (Coleoptera: Carabidae).
=1987. 7—13., 1 ábra.

pelóriás gyujtoványfű
Róna Jenő: A pelóriás gyujtoványfű megjelenése és kimulása Pécsett.
=1912/4. 163—164. /KK/.

pénzforgalom
Kőhegyi Mihály: Római pénzforgalom és kereskedelem a Lugio—Szeged közötti útvonalon.
=1969—1970. 113—118., 1 térk., 1 t.

pénzgyűjtemény
[Marosi Arnold] M. A.: A múzeum magyar pénzgyűjteménye.
=1909/1. 38—39. /KK/.

pénzleletek
Szentgáli Károly: A pécsi városi múzeum pénzgyűjteményéről.
=1909/4. 132—142. /É/.

[Szőnyi Ottó] Sz. O.: A városi múzeum köréből.
=1911/3. 125—126. /KK/.

[Szőnyi Ottó]: Római leletek Pécsett.
=1911/4. 151—153. /KK/.

Fejes György: Római pénzlelet Pécs város csatornázásánál. [Numizmatikai kézikönyvtár.]
=1930/1—4. 18—54., 5 kép. /É/.

Török Gyula: A városi múzeum régiséggyűjteményének újabb jelentős szerzeményei.
=1941. 3—6.

Dombay János: Későrómai temetők Baranyában.
=1957. 181—330., I—XL. t.
pénzleletek (folyt.)
Papp László: A mohácsi csatahely kutatása.
=1960. 197—253., 1 mell., 11 helyszínrajz.

perek
Szentkirályi István: A káptalani úriszék multjából.
=1916/1—2. 23—24. /KK/.

Solymos Ede — Solymosné Göldner Márta: Győri halkereskedők Baranyában a 18. században.
=1978. 271—284.

perembélyeg
Parádi Nándor: Árpád-kori perembélyeges edénytöredék Pécsről.
=1959. 91—96., XXVI. t.

petroarchaeológia
Zsolt Schléder — Katalin T. Bíró: Petroarchaeological studies on polished stone artifacts from Baranya county, Hungary.
=1998. 75—101., 8 ábra, 7 t. f., 6 t.

Pfilf Máté
Szieberth Róbert: Az iparrajzoktatás Pécsett a XIX. század első felében.
=1912/4. 133—143., V t. /É/.

phalerák
Nagy Erzsébet: Tausírozott vas phalera Bólyból.
=1998. 103—112., 5 ábra, IV t.

pharsalusi csata
Szegedy Rezső: Az irodalomnak egy pécsi névtelen Maecenása. [Annaeus Lucanus Pharsaliájának fordítása. Toldy Ferenc levele Kelemen József pécsi nagypréposthoz.]
=1910/2. 53—58. /É/.

piacok
Dankó Imre: Adalékok a pécsi piacok és vásárok néprajzához.
=1964. 169—185., 11 kép.

Pilch Andor
Reéh György: Részletek a Tettye monografiájából.
=1911/4. 127—136., 7 ábra. /É/.

Piskó
Kőhegyi Mihály: Ormánsági jobbágysérelmek. Hirics, Piskó és Kisszentmárton kérései az 1848-as országgyűléshez.
=1966. 191—196.

plakátgyűjtemény
Sarosácz György: A Kanizsai Dorottya Múzeum plakátgyűjteménye 1942—1948.
=1974. 169—194., XIX t.

plankton
Uherkovich Gábor: A Dráva potamofitoplanktonja mennyiségi viszonyairól.
=1980. 7—19., VI t.

Plébániaház
Petrovich Ede: A pécsi Káptalani Levéltár épületének története.
=1963. 177—206., 14 kép.

poharak
Füzes Endre: A Janus Pannonius Múzeum fa ivópoharai.
=1962. 327—340., 25 kép.

pokrócos céh
Rónaky Kálmán: A pécsi kihalt pokróczos mesterségről és az legényeknek való artikulusokról.
=1910/4. 89—96. /É/.

polgárság
Bezerédy Győző: Adatok a XIX. századi pécsi polgárság életéről a hagyatéki leltárak alapján.
=1977. 290—291. /RK/.

Pollack Mihály
Szőnyi Ottó: Adalékok a pécsi székesegyház történetéhez [1805].
=1912/1—2. 71—81. /É/.

poloskák
Mariann K. Földessy: Data to the Heteroptera fauna of South Transdanubia, Hungary.
=1992. 13—17.

porcelán
"Fazekas." [Mattyasovszky Zsolnay Tibor]: A Zsolnay gyárról.
=1941. 91—98.

porcelánszobrok
Romváry Ferenc: Sinkó András művészetéről.
=1966. 269—291., 29 kép.

portré
Hárs Éva: A portré Martyn Ferenc művészetében.
=1968. 291—299., I—XI. t.

postakocsi
Fejes György: Mozaikszemek Pécs és Baranya multjából (1699—1848).
=1928—1929/1. 33—35. /KK/.

potamofitoplankton
Uherkovich Gábor: A Dráva potamofitoplanktonja mennyiségi viszonyairól.
=1980. 7—19., VI t.

Potentillo—Quercetum erdők
Adolf Olivér Horvát: Potentillo—Quercetum (sensu latissimo) Wälder, I—III.
=1977. 23—44., 1—14. kép.; 1979. 11—32. 15—16. kép.; 1980. 31—70., 17—24. kép.

pozitivizmus
Sződy Szilárd: Adalékok a "magyar pozitivizmus" és a "szellemtörténetírás" kapcsolatához a két világháború között.
=1972—1973. 177—184.

pozsony-pécsi út
Szentkirályi István: Utazás Pozsonytól Pécsig 1771. évben.
=1916/1—2. 20—21. /KK/.

préposti ház
Csemegi József: Jelentés a Pécs, Káptalan u. 2. számú épületen végzett műemléki kutatások eredményeiről.
=1956. 8—30., 1 kép, I—VIII. t.

Petrovich Ede: Adatok a Pécs, Káptalan utca 2. számú ház történetéhez. [Hagymásy Bálint verse Szathmáry György püspökhöz.]
=1956. 31—47.

Sarkadiné Hárs Éva: A Pécs, Káptalan-u. 2. sz. épület díszítő elemei.
=1956. 48—54., IX—XVI. t.

Psilus Panzer, 1801
J. B. Szabó: Beiträge zur Kenntnis der Gattung Psilus Panzer, 1801 (Hymenoptera, Proctotrupoidea, Diapriidae).
=1975—1976. 61—71., III t.

puhatestűek
Füköh Levente — Krolopp Endre: Gebhardt Antal pleisztocén malakológiai anyagának revíziója és értékelése.
=1988. 43—51.

Varga András: Gebhardt Antal recens malakológiai anyagának revíziója.
=1988. 53—66.

puskaporos torony
Szőnyi Ottó: A pécsi őskeresztény cubiculum vízmentesítése és a régi puskaporos-torony restaurálása.
=1913/2. 84—85. /KK/.

Szőnyi Ottó: A régi puskaporos torony restaurálása.
=1913/3. 124—125. /KK/.

püspöki kastély
Horváth Kázmér: A mohácsi püspökkastély multjához szolgáló adatok [1714—1785].
=1928—1929/4. 137—138. /KK/.

püspöki múzeum
A pécsi püspöki múzeum kő- és éremgyűjteményének áttelepítése.
=1908/2. 64—66. /RK/.

püspöki palota
Szőnyi Ottó: A pécsi belső várfalról.
=1913/2. 89. /KK/.

Gosztonyi Gyula: A pécsi vár.
=1939—1940. 55—69., 6 kép.

püspökség
Szentkirályi István: A pécsi püspökség érseki jelvények használatának első ünnepélye [1755].
=1917/1—4. 19—21. /KK/.

Földvári Mihály: Árpádházi királyaink diplomái. 1—. [A folytatás az Évkönyvben nem jelent meg]. [A pécsi püspökség alapítólevele, 1009.]
=1928—1929/4. 125—129. /É/.
Püspökszentlászló
Fazekas Imre: Vizsgálatok a Keleti-Mecsek nagylepkefaunáján III. A püspökszentlászlói arborétum és környékének nagylepkéi (Lepidoptera).
=1978. 71—86., 15 ábra.

Püspökvár
G. Sándor Mária: A pécsi Püspökvár feltárt középkori egyházi és világi épületei.
=1992. 105—114. 12 ábra.

Quinque Basilicae
Tóth Endre: A Quinque Basilicae — Quinque Ecclesiae helynevek lokalizálásához és értelmezéséhez.
=1991. 101—107.

Quinque Ecclesiae
Reuter Camillo: Újabb adat Pécs város középkori latin nevéhez.
=1962. 195—198.

Tóth Endre: A Quinque Basilicae — Quinque Ecclesiae helynevek lokalizálásához és értelmezéséhez.
=1991. 101—107.

Rádfalva
Zentai János: A születés, a házasság és a halál népszokásai Rádfalván.
=1985—1986. 325—343.

rádióműsorok
Nádor Tamás: Pécs a rádióban. Dokumentumgyűjtemény a Magyar Rádióban elhangzott pécsi vonatkozású műsorokról, 1929—1953.
=1985—1986. 291—307.

Radonay Mátyás püspök
Kápolnai Zsigmond: Vecchi tábornok és a pécsi polgárság a XVII. század végén.
=1909/3. 104—110. /É/.

Szentkirályi István: Mátai Visa János kanonok sérelmei és azok orvoslása. (1700.)
=1916/1—2. 24—26. /KK/.

rajzoktatás
Szieberth Róbert: Az iparrajzoktatás Pécsett a XIX. század első felében.
=1912/4. 133—143., V t. /É/.

Zombori Lajos: A Hermes-féle füzetek.
=1990. 243—250., 9 ábra.

ráolvasókönyv
Öhler Anna: Német ráolvasókönyv Pécsváradról.
=1971. 217—256., 25 kép.

Reberics Imre
Sziebert Róbert: Reberics Imre emlékezete. 1844—1926.
=1928—1929/2—3. 64—68.

recésszárnyúak
Levente Ábrahám: On the Neuropteroidea and Mecoptera of Baranya County, Hungary.
=1990. 13—18., 1 térk., 1 t.

reformátusok
Mándoki László: A mohácsi reformátusok házassági szerződései (1790—1827).
=1964. 187—191.

Szabó Gyula: Szabadgondolkodó társadalmi rétegek a török alatti Pécsett és Baranyában.
=1964. 241—262.

Mándoki László: A kölkedi reformátusok házassági kapcsolatai és házassági szerződései.
=1971. 279—285., 3 ábra.

Mándoki László: Újonnan felfedezett festett református templomok Baranyában.
=1975—1976. 155—168., 10 kép, VI t.

régészet
Szőnyi Ottó: Pécs IX. századbeli archeologiája.
=1908/1. 10—19. /É/.

Ojtozi Eszter: Wosinszky Mór és A. A. Szpicin levelezése (Újabb adat a magyar-orosz tudományos kapcsolatok történetéhez).
=1958. 135—136.

régészeti leletek
Török Gyula: Bronzkori és római kultúrrétegek a Majláth utcában.
=1942. 20—21., 1 kép.

Kiss Attila: Some Archeological Finds of the Avar Period in County Baranya.
=1974. 129—142., 20 kép.

régiségek
Régiségek, csontleletek.
=1908/1. 38. /K/.; /1. 39. /F/.

Török Gyula: A városi múzeum régiséggyűjteményének újabb jelentős szerzeményei.
=1941. 3—6.

remeteház
Szentkirályi István: A jakabhegyi remeteház alapszabályai.
=1912/3. 115—127. /É/.

Szentkirályi István: Jegyzetek a Jakabhegy és Szentkut történetéhez.
=1912/4. 143—147. /É/.

Szentkirályi István: A jakabhegyi remeteház lakói 1767. évben.
=1916/3—4. 101—102. /É/.

remeték
Szentkirályi István: Remeteélet a Jakabhegyen a XVIII. században.
=1910/3. 65—73. /É/.

Szentkirályi István: A Jakabhegyi remeték felvételi szertartása.
=1913/2. 78—81. /É/.

Szentkirályi [István]: Remeték a pécsi egyházmegye területén.
=1913/4. 165—166. /KK/.

[Szentkirályi István]: Régi szerzetesek.
=1914/3. 117—118. /KK/.

rendészet
Kopasz Gábor: Pécs és baranyai mezővárosok rendészete a feudális korban.
=1964. 279—290., 6 kép.

rendházak
Szentkirályi István: Magyar pálosok és a Jakabhegy.
=1911/1. 5—12. /É/.

Schick Jácint: A pécsi irgalmasok rendháza és kórháza multjából.
=1912/1—2. 14—20., VIII t. /É/.

Szentkirályi István: A pécsi jezsuita rendház feloszlatása az 1773. évben.
=1916/1—2. 14—16. /É/.

rendházak (folyt.)
Madas József: A pécsi volt kapucinus rendház telke.
=1978. 246—249., 1—2. ábra. /RK/.

rendi országgyűlés
Cserkuti Adolf: Pécs sz. kir. város és a rendi országgyűlés.
=1909/2. 67—75. /É/.

reneszánsz
G. Sándor Mária: A baranyai művészet a reneszánsz stílusáramlatában. A reneszánsz kezdetei és kibontakozása Pécsett és környékén.
=1980. 111—142., 18 kép.

restaurálás
Szőnyi Ottó: A gyulafehérvári székesegyház restaurálása.
=1909/4. 143—149. /KK/.

Szőnyi Ottó: A pécsi őskeresztény cubiculum vízmentesítése és a régi puskaporos-torony restaurálása.
=1913/2. 84—85. /KK/.

Szőnyi Ottó: A régi puskaporos torony restaurálása.
=1913/3. 124—125. /KK/.

Kemény Miklós: Újabb módszerek a régészeti vonatkozású kerámia restaurálásában.
=1964. 353—358., 9 kép.

Millei Ilona : Egy tizennyolcadik századi zászló restaurálása.
=1981. 219—234., 23 ábra.

Millei Ilona: A Pécsi Kerékpár Egyesület zászlajának konzerválása. Adatok a XIX. századvégi pécsi kerékpársport történetéhez.
=1994. 239—249., 14 ábra.

rétek
Horvát A. Olivér: Mecsek-környéki rétek.
=1960. 53—67.

Rétfalu
Cseh István: Társadalomnéprajzi vizsgálatok a szlavóniai magyarok körében.
=1978. 285—300., 9 ábra.

Réth Alfréd
Dénes Zsófia: Források a XX. századi művészettörténetből. Réth Alfréd.
=1975—1976. 259—265., 1 kép.

Révai Sándor
A múzeumból. [Révai Sándor gyászhíre. Hímes tojás. Éremgyűjtemény.]
=1909/2. 90. /KK/.

rézleletek
Gallus Sándor: A Magyar Történeti Múzeum raktárának baranyamegyei leletei.
=1941. 25—29.

Roska Márton: A dunakömlődi (Tolna m.) rézlelet és Erdély.
=1957. 5—13.

Rippl-Rónai József
Hárs Éva: Rippl-Rónai József: Park aktokkal. (Képelemzés.)
=1979. 329—338., 10 kép.

Rippl-Rónai Múzeum
Knézy Judit: A kaposvári Rippl-Rónai Múzeum Kapoli tárgyai.
=1966. 129—150., 29 kép.

rokkaszögek
Zentai Tünde: Ormánsági rokkaszögek.
=1965. 205—210., 8 kép.

Rókus-domb
Nagy Lajos: 1780-ban készített térkép a pécsi Rókus-dombról, Kálvária-hegyről és két régi mohamedán templomról.
=1980. 239—242., 2 térk. /RK/.

római kori lakosság
Kiss Attila: Pannonia rómaikori lakossága népvándorláskori helybenmaradásának kérdéséhez.
=1965. 81—123., 12 kép.

római leletek
Szőnyi Ottó: Régiségleletek.
=1908/2. 67—69. /RK/.

Szőnyi Ottó: Baranyabáni régiségek [a római korból].
=1908/3. 123—124. /RK/.

római leletek (folyt.)
[Marosi Arnold] M. A.: Pécsi leletek az ős- és római korból.
=1908/4. 156—157. /RK/.

[Marosi Arnold] M. A.: A mohácsi kőkoporsó.
=1908/4. 157. /RK/.

[Marosi Arnold] M. A.: Régészeti adatok a vármegyéből [Berkesd, Herend, Ilocska, Somogy].
=1908/4. 157—158. /RK/.

Szőnyi Ottó: A kiskőszegi római katonai elbocsátó-lap.
=1909/2. 84—87. /KK/.

[Marosi Arnold] M. A.: Római leletek.
=1909/2. 87. /KK/.

[Szőnyi Ottó] Sz. O.: A városi múzeum köréből.
=1911/3. 125—126. /KK/.

[Szőnyi Ottó]: Római leletek Pécsett.
=1911/4. 151—153. /KK/.

Szőnyi Ottó: Kisasszonyfai római sírlelet.
=1914/1. 33—35. /KK/.

Szőnyi Ottó: A hörnyéki római sír.
=1914/1. 35—36. /KK/.

Szőnyi [Ottó]: Római sir a pécsi Apáca-utcában.
=1914/2. 91—92. /KK/.

Fejes György: Római pénzlelet Pécs város csatornázásánál. [Numizmatikai kézikönyvtár.]
=1930/1—4. 18—54., 5 kép. /É/.

Nagy Tibor: A legio I. adiutrix feliratos kőemlékei Pécsről.
=1939—1940. 11—19., 3 kép, II. t.

Török Gyula: Római leletek a pécsi Mátyás-király fogadó helyén.
=1939—1940. 20—26., 1 kép, III—IV. t.

Vajkai Aurél: Római emlékek Dunántúl néprajzában.
=1939—1940. 40—51., 10 kép.

római leletek (folyt.)
Török Gyula: A városi múzeum régiséggyűjteményének újabb jelentős szerzeményei.
=1941. 3—6.

Török Gyula: Bronzkori és római kultúrrétegek a Majláth utcában.
=1942. 20—21., 1 kép.

Lakatos Pál: Római sírleletek Márok község határában.
=1956. 167—170., 2 rajz, XXIX. t.

Dombay János: Későrómai temetők Baranyában.
=1957. 181—330., I—XL. t.

Fülep Ferenc: A vasasi kora-császárkori temető.
=1958. 103—127., XLVII—LVIII. t.

Fülep Ferenc: Újabb ásatások a pécsi cella trichorában.
=1959. 75—89., XXIII—XXV. t.

Dombay János: Árpád-kori temetők Baranyában. I—II.
=1960. 135—158., 2 mell., XIII—XXIX. t.; 1961. 69—84., 2 mell., 7 kép, I—XV. t.

Sz. Burger Alice: A bogádi későrómai temető.
=1962. 111—136., 2 mell., 28 kép, I—XI. t.

Tóth Tibor: A bogádi későrómaikori temető. (Paleoantropológiai vázlat).
=1962. 137—152., 1 f., IV t.

Kőhegyi Mihály: Egy bélyeges római tetőcserép Dunaszekcsőről.
=1964. 143.

Kőhegyi Mihály: Jelenetes és feliratos római orsógomb Dunaszekcsőről.
=1965. 75—80., 4 kép.

Kőhegyi Mihály: Római pénzforgalom és kereskedelem a Lugio—Szeged közötti útvonalon.
=1969—1970. 113—118., 1 térk., 1 t.

Alice Sz. Burger: The Roman Villa and Mausoleum at Kővágószőlős, near Pécs (Sopianae). Excavations 1977—1982.
=1985—1986. 65—228., 179 kép.

római leletek (folyt.)
Gyula J. Hajnóczi: The conceptual and actual reconstruction of the villa and the burial vault at Kővágószőlős.
=1985—1986. 229—236., 7 kép.

Ernő Horváth: Wooden remains from the Roman villa at Kővágószőlős.
=1985—1986. 237—241., 4 kép.

István Vörös: The animal remains from the Roman imperial period of Kővágószőlős.
=1985—1986. 243—247.

Fülep Ferenc: A pécsi későrómai-ókeresztény mauzóleum feltárásáról.
=1987. 31—44., 8 ábra.

Katona Győr Zsuzsa: Római villaépület Komló, Mecsekfalvi úton.
=1993. 67—94., 15 ábra, 11 kép, XIV t.

római utak
Radnóti Aladár: Sopianaeból kiinduló római utak.
=1939—1940. 27—39.

római útjelző kő
Szőnyi Ottó: Pécsi leletek [csontleletek, római útjelző kő].
=1908/3. 122—123. /RK/.

római-pécsi út
Szentkirályi István: Római kispapok hazaérkezése Pécsre 1763-ban.
=1916/3—4. 102—103. /É/.

Románia
Maráz Borbála: La Tčne-kori leletek Jugoszláviából és Romániából magyarországi múzeumokban.
=1982. 107—116., 1 térk., V t.

Rómer Flóris
Kőhegyi Mihály: Rómer Flóris és Paulovics István feljegyzései Dunaszekcsőről.
=1998. 319—324., 1 ábra.

Rónaky Kálmán
A múzeumból. [Rónaky Kálmán kinevezése.]
=1908/3. 124. /RK/.

rontás
Diószegi Vilmos: A bukovinai székely boszorkány kapcsolata az állatokkal.
=1957. 57—69.
rovarok
Lovas Márton: Előzetes coleopterológiai adatok egy mecseki bükkösből.
=1969—1970. 35—37.

Lovas Márton: Talaj-coleopterologiai vizsgálatok a tubesi gyertyános-tölgyesben.
=1971. 25—28.

rózsa
[Róna Jenő] R. J.: Török nyomok a pécsi flórában.
=1912/3. 129—130. /KK/.

ruházat
Füzes Endre: Adatok a XVIII—XIX. századi baranyai népviseletekhez.
=1962. 309—326.

Rüffer József
R. Gál Éva: Egy 19. századi pécsi ötvösmester, Rüffer József munkái.
=1998. 193—197., 8 ábra.

sajtógrafika
Aknai Tamás: Szecessziós sajtógrafika.
=1969—1970. 347—360., 22 kép.

sallangvirágok
Dénes Andrea — Molnár Attila — Sulyok József — Vidéki Róbert: A Himantoglossum caprinum (M.—Bieb.) Spreng. előfordulása és cönológiai viszonyai a Villányi-hegységben.
=1992. 19—25., 6 ábra, 2 t.

Sárköz
Andrásfalvy Bertalan: Népi építkezés a sárközi szőlőhegyekben.
=1964. 147—168., 34 kép.

sarlótartó
Mándoki László: A sarlótartó.
=1972—1973. 187—193., 5 kép.

Sarosácz György
Huszár Zoltán — Millei Ilona: Köszöntjük a 70 éves Sarosácz Györgyöt.
=1998. 359—362., 1 kép.

Sartori Antal József
Petrovich Ede: A pécsi Káptalani Levéltár épületének története.
=1963. 177—206., 14 kép.

Sásd
Füzes Miklós: Hirdetményi tájékoztatás Sásdon 1944. decembertől 1945. novemberig.
=1979. 207—218., 14 ábra.

sátoraknásmolyok
Szalay László: Baranya tölgyeseiben kimutatott sátoraknásmolyok (Lepidoptera: Lithocolletidae).
=1977. 57—60., 1 ábra.

Schneckenberger ház
Várady Antal: A pécsi szinészet történetéből.
=1909/3. 110—116. /É/.

Schreiber Farkas
Holub József: Adatok Pécs város és Baranya megye történetéhez [XIV—XVI. század].
=1960. 183—196.

Szakály Ferenc: Schreiber Farkas, pécsi bíró (1527—1542). (Pályakép néhány gazdaság- és társadalomtörténeti tanulsággal.)
=1975—1976. 75—102.

Scitovszky János püspök
Szőnyi Ottó: Boross János festő levelei Scitovszky pécsi püspökhöz a pécsi székesegyház oltárképei ügyében.
=1912/4. 147—161. /É/.

Scitovszky tér
Vörös Márton: A Scitovszky-téri romok kérdése.
=1941. 40—52.

Gosztonyi Gyula: A Scitovszky-tér környékének helytörténeti vizsgálata.
=1941. 53—64., V—VI. t.

Sellye
Kiss Attila: A sellyei Árpád-kori temető. (Adatközlés.)
=1967. 69—72., 4 kép.

Uherkovich Ákos: Adatok Baranya megye nagylepkefaunájának ismeretéhez. I—III. Sellye környékének nappali lepkéi.
=1968. 15—18.; 1969—1970. 39—50., 10 ábra.; 1971. 29—39.

ankó Imre: A sellyei talpasház rekonstrukciója.
=1968. 321—327., 11 kép.
sétatér
Mendöl Zsuzsanna: A sétatéri kioszk. Kaufer Sándor építész (1863—1900) működése Pécs város mérnöki hivatalában.
=1998. 301—317., 15 ábra.

Sey ház
Sonkoly Károly: Két pécsi ház (A Szent István tér 9. sz. Orlovics és Sey házak).
=1992. 115—131., 13 ábra.

Siklós
Szentkirályi István: Zavargások a siklósi szerbek kegyképe körül.
=1916/3—4. 95—97. /É/.

[Fejes György] (F.) ism.: Bálint Ferenc: Siklós monográfiája.
=1928—1929/2—3. 86—87.; Siklós vára: /4. 133., 136.

Mándoki László: Déldunántúli lábbeliábrázolások a XIX. század elejéről.
=1963. 251—258., 12 kép.

Romváry Ferenc: A siklósi Pécs-Baranyai Képtár.
=1964. 339—348., 3 kép, I—X. t.

Kalicz Nándor: A balatoni csoport emlékei Dél-Dunántúlon.
=1969—1970. 75—96., 7 kép, I—XII. t.

Bándi Gábor: Újabb adatok a bronzkori nyélcsöves csákányok elterjedéséhez.
=1972—1973. 61—71., II t.

Mándoki László: Siklósi református házassági szerződések (1830—1843).
=1985—1986. 317—324., 1 ábra.

Othmar Pickl: Nachschub für Pécs/Fünfkirchen im Kriegswinter 1686/87. Zur Verproviantierung von Pécs, Siklós und Kaposvár im ersten Winter nach der Rückeroberung.
=1990. 99—111., 1 térk.

Tegzes Ferenc: Siklós pecséthasználata 1715-től 1950-ig.
=1998. 157—166., 33 ábra.

Siklósi Gyula, id.
Sebestyén Béla: Az idősebb Siklósi Gyula életpályája 1201—1237.
=1928—1929/4. 134—136. /KK/.

Sikorsky-Zsolnay Miklós
Szőnyi Ottó: A hágai békepalotába szánt vázák.
=1916/3—4. 98—100. /É/.

Simon Béla
Éva Hárs: L'art de Béla Simon.
=1971. 299—314., 31 kép.

Simon Máté
Szentkirályi István: Régi theologiai tanárok [XVIII. század vége].
=1916/1—2. 24. /KK/.

Simon ház
Várady Antal: A pécsi szinészet történetéből.
=1909/3. 110—116. /É/.

Sinkó András
Martyn Ferenc: Sinkó András.
=1941. 99—102.

Romváry Ferenc: Sinkó András művészetéről.
=1966. 269—291., 29 kép.

Siófok
K. Zoffmann, Zsuzsanna: Anthropologische Untersuchungen der mittelbronzezeitlichen Bevölkerung der Gäberfelder von Mosonszentmiklós—Jánosházapuszta und Siófok—Széplak (Ungarn).
=1971. 43—58., 6 kép, 10 t.

Gábor Bándi: Untersuchung der Bestattungsbränche bei bronzezeitlichen Brandgräberfeldern.
=1971. 59—67., 11 kép.

sírboltok
Szőnyi Ottó: A pécsi Mindenszentek templomának sirboltjai.
=1914/2. 83—88. /KK/.

Szőnyi [Ottó]: A pécsi lyceumi pálos sirbolt.
=1914/2. 88—90. /KK/.

síremlékek
Szőnyi Ottó: A pécs-budai külvárosi temető.
=1911/2. 50—90., VIII t. /É/.

sírfelbontás
Erőszakos sírfelbontások.
=1908/2. 92. /K/.; /4. 169—170. /F: Angyal Pál/.

sírfeltárás
A múzeumból.
=1908/4. 158—159. /RK/.

sírkövek
Nagy Tibor: A legio I. adiutrix feliratos kőemlékei Pécsről.
=1939—1940. 11—19., 3 kép, II. t.

sírleletek
[Marosi Arnold] M. A.: La Tčne-korú lelet.
=1908/2. 67. /RK/.

Marosi Arnold: A pécsi városi múzeum népvándorláskori leletei. Ill.: Arnhold Nándor és Börötzffy Károly.
=1908/3. 99—113., 24 ábra. /É/.

Szőnyi Ottó: Pécsi leletek [csontleletek, római útjelző kő].
=1908/3. 122—123. /RK/.

Marosi Arnold: Baranyamegye lovas sírjai [IV—XIII. század].
=1909/4. 127—131., 12 ábra a 127. e. /É/.

Szőnyi Ottó: A pécsi városi múzeum ásatásai.
=1910/4. 122—124. /KK/.

Szőnyi Ottó: A pécsi őskeresztény cubiculum vízmentesítése és a régi puskaporos-torony restaurálása.
=1913/2. 84—85. /KK/.

Szőnyi Ottó: A pécsi őskeresztény cubiculum vízmentesítési munkálatai.
=1913/3. 120—124. /KK/.

Szőnyi Ottó: Kisasszonyfai római sírlelet.
=1914/1. 33—35. /KK/.

Szőnyi Ottó: A hörnyéki római sír.
=1914/1. 35—36. /KK/.

Szőnyi [Ottó]: Ujabb sirlelet a pécsi őskeresztény sirkamra tájékán.
=1914/2. 90—91. /KK/.

sírleletek (folyt.)
Szőnyi [Ottó]: Római sir a pécsi Apáca-utcában.
=1914/2. 91—92. /KK/.

Dombay János: A Baranyavármegyei múzeum őskori agyagszobrai.
=1939—1940. 6—10., 1/a—c. kép, I. t.

Csalog József: A nagyszentmiklósi kincs arany korsóinak cserépből készült változatai.
=1939—1940. 52—54., V. t.

Kalmár János: Pécsi sisak a honfoglalás kori időből.
=1942. 22—29., 8 kép és címlapkép.

János Dombay: Der gotische Grabfund von Domolospuszta.
=1956. 104—130., 4 kép, XVII—XXV. t.

Lakatos Pál: Római sírleletek Márok község határában.
=1956. 167—170., 2 rajz, XXIX. t.

Dombay János: Későrómai temetők Baranyában.
=1957. 181—330., I—XL. t.

Fülep Ferenc: A vasasi kora-császárkori temető.
=1958. 103—127., XLVII—LVIII. t.

Dombay János: Próbaásatás a villánykövesdi kőrézkori lakótelepen.
=1959. 55—73., 3 mell., IX—XXII. t.

Regöly-Mérei Gyula: Kórbonctani szempontok sírleletek torzult és torzított koponyáinak vizsgálatakor, különös tekintettel a domolospusztai leletre.
=1959. 275—286., XLVIII—LII. t.

Dombay János: Árpád-kori temetők Baranyában. I—II.
=1960. 135—158., 2 mell., XIII—XXIX. t.; 1961. 69—84., 2 mell., 7 kép, I—XV. t.

Papp László: A mohácsi csatahely kutatása.
=1960. 197—253., 1 mell., 11 helyszínrajz.

Sz. Burger Alice: A bogádi későrómai temető.
=1962. 111—136., 2 mell., 28 kép, I—XI. t.

Kiss Attila: Az avarkori lovas-temetkezés szokásának vizsgálata.
=1962. 153—162., 2 kép, III t.
sírleletek (folyt.)
Papp László: A bolyi avarkori temető.
=1962. 163—193., 20 kép, I—XXXI. t.

Papp László: Újabb kutatások a mohácsi csatatéren.
=1962. 199—221., 15 kép.

Bökönyi Sándor: A bólyi avarkori temető állatmaradványai.
=1963. 91—112., I—V. t.

Papp László: A nagyharsányi avarkori temető.
=1963. 113—141., 35 kép, 1 mell., I—XXI. t.

Bándi Gábor: Adatok Dunántúl korabronzkori történetéhez.
=1964. 65—72.

A. Kiss — J. Nemeskéri: Das langobardische Gräberfeld von Mohács.
=1964. 95—127., 14 kép, I—V. t.

Bándi Gábor — K. Zoffmann Zsuzsanna: Középső bronzkori hamvasztásos temetők Baranyában.
=1966. 43—56., I—XV. t.

Stefan Foltiny: Zwei Prachtgefässe der Osthallstattkultur in Westungarn.
=1966. 57—61., 2 kép.

Bándi Gábor: Adatok a mészbetétes edények népe északdunántúli csoportjának történetéhez.
=1967. 25—33., 2 kép.

Bándi Gábor — Kiss Attila: A majsi bronzkori temető.
=1967. 35—38., 3 kép.

Attila Kiss: Die Stellung der Keszthely-Kultur in der Frage der römischen Kontinuität Pannonien's.
=1967. 49—59., 5 térk., 1 t.

Kiss Attila: A sellyei Árpád-kori temető. (Adatközlés.)
=1967. 69—72., 4 kép.

Zs. K. Zoffmann: An Anthropological Study of the Neolithic Cemetery at Villánykövesd (Lengyel Culture), Hungary.
=1968. 25—38., 3 kép, I—IV. t.

sírleletek (folyt.)
Zsuzsanna K. Zoffmann: Anthropological Analysis of the Cemetery at Zengővárkony and the Neolithical Lengyel Culture in SW-Hungary.
=1969—1970. 53—73., 2 kép, 14 t., I—XIV. t.

Kalicz Nándor: A balatoni csoport emlékei Dél-Dunántúlon.
=1969—1970. 75—96., 7 kép, I—XII. t.

Bándi Gábor — Kovács Tibor: Adatok Dél-Magyarország bronzkorának történetéhez. (A Szeremle-csoport.)
=1969—1970. 97—111., 3 kép, 2 térk., I—XVI. t.

K. Zoffmann, Zsuzsanna: Anthropologische Untersuchungen der mittelbronzezeitlichen Bevölkerung der Gäberfelder von Mosonszentmiklós—Jánosházapuszta und Siófok—Széplak (Ungarn).
=1971. 43—58., 6 kép, 10 t.

Gábor Bándi: Untersuchung der Bestattungsbränche bei bronzezeitlichen Brandgräberfeldern.
=1971. 59—67., 11 kép.

Jerem Erzsébet: Késővaskori sírleletek Beremendről (Baranya megye).
=1971. 69—90., 11 kép, I—V. t.

Zsuzsanna K. Zoffmann: Die unveröffentlichen Pläne des neolitischen Gräberfeldes von Zengővárkony.
=1972—1973. 47—50.

Zsuzsanna K. Zoffmann: Die Anfarbeitung des kupferzeitlichen und frühbronzezeitlichen anthropologischen Materials aus Vučedol (Jugoslawien).
=1972—1973. 51—60., 1 téprk., 5 t.

Bándi Gábor: Újabb adatok a bronzkori nyélcsöves csákányok elterjedéséhez.
=1972—1973. 61—71., II t.

Kiss Attila: Megjegyzések a mai Szlavónia és Szerémség X—XI. századi ethnikai viszonyaihoz és az ún. Bjelo Brdo kultúra névadó temetőjének értékeléséhez.
=1972—1973. 73—84., 5 kép.

Borbála Maráz: Chronologische Probleme der Spätlatčnezeit in der Südtiefebene (Südost-Ungarn).
=1974. 107—128., 5 kép, 2 térk., IV t.

Kiss Attila: Some Archeological Finds of the Avar Period in County Baranya.
=1974. 129—142., 20 kép.

sírleletek (folyt.)
Borbála Maráz: Zur Frühhallstattzeit in Süd-Pannonien.
=1978. 145—164., 6 kép, VIII t.

István Zalai-Gaál: Die chronologischen Grundfragen des neolithischen Gräberfeldes von Zengővárkony.
=1980. 101—110., 2 t., 1 tasakolt térk.

Maráz Borbála: A szkítakori őslakosság La Tčne-kori továbbélése Kelet-Magyarországon. (Régészeti adatok a Kárpát-medencei kelta — szkíta kapcsolatok kérdéséhez.)
=1981. 97—119., 6 kép, VII t.

Sonkoly Károly: Római kori hamvasztásos urnasír Pécs belvárosában.
=1982. 117—123., 8 kép.

Nagy Erzsébet: Újabb késő-avarkori temetők Baranya megyében.
=1982. 125—141., 8 kép, 10 t.

Szabó János Győző: A keleti kereszténység egyik ismertetőjegye temetkezéseinkben.
=1983. 83—97.

Fülep Ferenc: A pécsi későrómai-ókeresztény mauzóleum feltárásáról.
=1987. 31—44., 8 ábra.

Attila Kiss: Die Frage der geographischen Lage des früh- und mittelawarenzeitlichen Herrschaftszentrums.
=1988. 77—89., 2 térk., 1 t.

Nagy Erzsébet: A Pécs-Nagyárpád, Boros utcai avarkori temető 1985—1987. évi ásatása.
=1989. 93—128., 14 ábra, XVII t.

Pásztor Adrien: A bólyi avarkori temető értékelése.
=1989. 129—146., 5 t.

Pásztor Adrien: A nagyharsányi avarkori temető értékelése.
=1990. 77—97., IX t.

Attila Kiss: Zur Zeitstellung des "münzdatierten" awarischen Fürstengrabes von Kunágota.
=1991. 67—84., 2 kép, 3 t., 4 függ.

sírleletek (folyt.)
Nagy Erzsébet: V. századi népvándorláskori sírok Pécs-Málom lelőhelyen.
=1993. 95—102., 2 ábra, III t.

Nagy Erzsébet: Avar temető a pécsi Hőerőmű területén.
=1994. 85—95., 4 ábra, 5 t.

Török Gyula: Avar kori lovasok Solymáron.
=1995. 53—68., 3 ábra, VII t.

Gábor Olivér: Későantik sírok Mágocson.
=1998. 113—130., 4 kép, VIII t.

Gábor Olivér: 5. századi sírok Kővágószőlős határában.
=1998. 131—140., 2 kép, III t.

sisakok
Kalmár János: Pécsi sisak a honfoglalás kori időből.
=1942. 22—29., 8 kép és címlapkép.

Kalmár János: Népvándorláskori sisakok.
=1964. 73—93., 24 kép.

sokacok
Horváth Kázmér: Bíróválasztás Mohácson Mária Terézia korában. [Walter Buhe rajza: Mohácsi sokacok.]
=1930/1—4. 83—87., 1 kép. /KK/.

Horváth Kázmér: Mohácsi rendelet 1790-ben. [Walter Buhe rajza: szalántai sokacok.]
=1930/1—4. 87—89. /KK/.

Sarosácz György: Baranyai délszláv népszokások. I. Karácsonyi és lakodalmi szokások a sokacoknál és bosnyákoknál.
=1967. 103—122., 12 kép.

Sarosácz György: Baranyai délszláv népszokások. II. Temetkezési szokások a sokacoknál és bosnyákoknál.
=1968. 153—168., 17 kép.

Sarosácz György: Új szerzemény a mohácsi múzeumban. (Baranyai Ilona délszláv néprajzi gyűjteménye.) [Bosnyák és sokac hímzés.]
=1971. 273—278., 7 kép, I—VI. t.

Solymár
Török Gyula: Avar kori lovasok Solymáron.
=1995. 53—68., 3 ábra, VII t.

Somogy
[Marosi Arnold] M. A.: Régészeti adatok a vármegyéből [Berkesd, Herend, Ilocska, Somogy].
=1908/4. 157—158. /RK/.

Pusztai Rezső: Mezolitikus leletek Somogyból.
=1957. 96—105.

Együd Árpád: Vikár Béla és a somogyi népköltészet gyűjtése (A folklorista Vikár Béla nyomában).
=1980. 287—290.

Somogyhárságy
Sonkoly Károly: A forradalmi építészet hatásának ritka emléke a Zselicben (A somogyhárságyi Festetics-Raczynszka mauzóleum).
=1996—1997. 159—192., 14 kép.

Somogyvár-Vinkovci kultúra
Ecsedy István: Adatok a Somogyvár-Vinkovci kultúra kérdéséhez.
=1977. 185—194., I t.

István Ecsedy: Die Siedlung der Somogyvár-Vinkovci Kultur bei Szava und einige Fragen der Frühbronzezeit in Südpannonien.
=1978. 97—136., 10 kép, XVII t.

István Vörös: Description of the Animal Bones from the Early Bronze Age Settlement at Szava.
=1978. 137—144., II t.

Ecsedy István: Bronzkori leletek Lánycsókról.
=1979. 95—112., 1 kép, XII t.

Sopianae
Radnóti Aladár: Sopianaeból kiinduló római utak.
=1939—1940. 27—39.

sótartók
Füzes Endre: A Janus Pannonius Múzeum szaru sótartói.
=1960. 275—322., 62 kép.

Soto, Jesus Rafael
Aknai Tamás: Jesus Rafael Soto: Media Banda. Műelemzés.
=1987. 141—146.

spanyolok
Angyal Pál: Spanyolok nálunk.
=1910/2. 58—60. /É/.

Starčevo kultúra
Nándor Kalicz: Früh- und Spätneolithische Funde in der Gemarkung des Ortes Lánycsók (Vorbericht).
=1977. 137—156., 11 t.

Zsuzsanna K. Zoffmann: Anthropological Finds in Lánycsók. Hungary, from the Early Neolithic Starčevo Culture.
=1977. 157—162., 1 kép, I t.

Stenge Ferenc
Emlékbeszéd Stenge Ferenc (1866—1924) felett.
=1928—1929/4. 101—102.

Stock ház
Bezerédy Győző: A pécsi Stock ház története.
=1992. 133—142., 6 ábra.

Straznik Ignác
Rónaky Kálmán: Megbízó levél Baranyavármegye tisztújítására 1848-ban.
=1928—1929/1. 26—29. /KK/.

Stróbl Alajos
Hoós Elvira: A "Laposnyai Emlékkönyv" Stróbl rajzai.
=1964. 349—350., I—IV. t.

Szabadszentkirály
Szabadszentkirály községben a bírót hadnagynak hívták?
=1909/1. 56. /K/.; /1. 56. /F: Vörös Mihály/.

Szentkirályi [István]: A szabadszentkirályiak nemessége.
=1911/4. 149—151. /KK/.

szabályzatok
Rónaky Kálmán: A pécsi kihalt pokróczos mesterségről és az legényeknek való artikulusokról.
=1910/4. 89—96. /É/.

szabályzatok (folyt.)
Szentkirályi István: A jakabhegyi remeteház alapszabályai.
=1912/3. 115—127. /É/.

Rozmanits Timót: A pécsi vargacéh artikulusai.
=1914/3. 100—112. /É/.

Fejes György: Diáktartás Pécsett 1814-ben.
=1928—1929/2—3. 78—79. /KK/.

Horváth Kázmér: Mohácsi rendelet 1790-ben. [Walter Buhe rajza: szalántai sokacok.]
=1930/1—4. 87—89. /KK/.

Somogyi Árpád: Pécsi szláv ötvösök a XVII—XVIII. században és céhlevelük.
=1965. 263—273., 1 kép.

Gungl Ferenc: Adatok az Első Pécsi Munkás Beteg és Rokkantak Egylet történetéhez (1870—1880).
=1967. 193—200., 1 kép.

szabdulólevelek
Mándoki László: Déldunántúli lábbeliábrázolások a XIX. század elejéről.
=1963. 251—258., 12 kép.

Szadler Ferenc
Bezerédy Győző: Szadler Ferenc "képfaragó" mesterember könyörgő levele a Pécs városi magisztrátushoz 1783-ban.
=1977. 288—289. /RK/.

szakszervezetek
Szita László: Adatok a pécsi szociáldemokrata párt tevékenységéhez (a szerb megszállás után, az 1922. évi parlamenti választások idején).
=1971. 185—195.

Kéri Nagy Béla: Egy pécsi ifjúmunkás és a szakszervezet kapcsolata.
=1987. 127. /RK/.

Szalánta
Horváth Kázmér: Mohácsi rendelet 1790-ben. [Walter Buhe rajza: szalántai sokacok.]
=1930/1—4. 87—89. /KK/.

Szalay Imre
Várkonyi György: Szalay Imre üveggyűjteménye a Janus Pannonius Múzeumban.
=1993. 219—242., 61 ábra.

szálláskertek
Füzes Endre: Adatok a mecseki megosztott településekhez.
=1956. 82—103., 6 kép.

Szalmásút
Mándoki László: Szalmásút.
=1962. 287—307., 4 térk.

szarkofágok
[Marosi Arnold] M. A.: A mohácsi kőkoporsó.
=1908/4. 157. /RK/.

Török Gyula: Szökröny — sarcophag.
=1941. 76—83., 1 f. a címlapon.

Szársomlyó
Horvát A. Olivér — Papp László: A nagyharsányi Szársomlyón végzett mikroklímamérések eredményei.
=1964. 43—56., 7 ábra, 7 t.

szaru
Füzes Endre: A Janus Pannonius Múzeum szaru sótartói.
=1960. 275—322., 62 kép.

Szathmáry György püspök
Reéh György: Részletek a Tettye monografiájából.
=1911/4. 127—136., 7 ábra. /É/.

Szőnyi Ottó: A pécsi belső vár egyik maradványa.
=1914/4. 136—137. /KK/.

Petrovich Ede: Adatok a Pécs, Káptalan utca 2. számú ház történetéhez. [Hagymásy Bálint verse Szathmáry György püspökhöz.]
=1956. 31—47.

Szathmáry-palota
Petrovich Ede: A pécsi Káptalani Levéltár épületének története.
=1963. 177—206., 14 kép.

Szatmár—Beregi-sík
Ákos Uherkovich —Sára Nógrádi: The caddisfly (Trichoptera) Northeast Hungary.
=1996—1997. 49—62., 5 ábra, 3 t.

Szauter Antal
Szieberth Róbert: Szauter Antal (1829—1912) emlékezete.
=1913/1. 1—13. /É/.

Szava
István Ecsedy: Die Siedlung der Somogyvár-Vinkovci Kultur bei Szava und einige Fragen der Frühbronzezeit in Südpannonien.
=1978. 97—136., 10 kép, XVII t.

István Vörös: Description of the Animal Bones from the Early Bronze Age Settlement at Szava.
=1978. 137—144., II t.

szecesszió
Aknai Tamás: Szecessziós sajtógrafika.
=1969—1970. 347—360., 22 kép.

Széchenyi tér
Bezerédy Győző: A pécsi Széchenyi tér a múzeumban levő levelezőlapokon.
=1991. 149—163., 44 kép.

Szederkény
Huszár László: Négy éremlelet Baranya megyéből.
=1963. 167—175., 7 kép.

Szeged
Kőhegyi Mihály: Római pénzforgalom és kereskedelem a Lugio—Szeged közötti útvonalon.
=1969—1970. 113—118., 1 térk., 1 t.

székek
Mándoki László: Baranyai székek.
=1962. 341—361., 33 kép.

Székely Bertalan
Kőhegyi Mihály: Zsolnay Vilmos két levele Székely Bertalanhoz [1894].
=1968. 315—317.

székelyek
Rónai Béla: Az interetnikus kapcsolatok türöződése a bukovinai székelyek személyneveiben.
=1995. 159—164.

székesegyház
Szőnyi Ottó: A gyulafehérvári székesegyház restaurálása.
=1909/4. 143—149. /KK/.

Pályázati hirdetmény. ["Irassék le a pécsi székesegyház külseje és belseje közvetlenül az 1882. évi restaurálás előtti állapotában."]
=1910/3. 88.

Pályázati hirdetmény. ["Irassék le a pécsi székesegyház külseje és belseje közvetlenül az 1882. évi restaurálás állapotában."]
=1911/2. 96.

Szőnyi Ottó: Adalékok a pécsi székesegyház történetéhez [1805].
=1912/1—2. 71—81. /É/.

Szőnyi Ottó: Boross János festő levelei Scitovszky pécsi püspökhöz a pécsi székesegyház oltárképei ügyében.
=1912/4. 147—161. /É/.

Szentkirályi [István]: A pécsi székesegyház aggregációjához.
=1914/3. 115—116. /KK/.

Szőnyi Ottó: A pécsi székesegyház leirása az 1882. évi átépités előtti állapotában.
=1916/3—4. 43—94., XIV t. /É/.

Szentkirályi [István]: A pécsi nagy harang felirata.
=1928—1929/1. 25—26. /KK/.

A pécsi székesegyház [rajza] az 1882—1891. évi restaurálás előtti időkből.
=1928—1929/1. 36. /KK/.

Szőnyi Ottó: A pécsi székesegyház főoltárának 1746—47-ben Augsburgban készült gyertyatartóiról.
=1928—1929/2—3. 79—83. /É/.

Szentkirályi [István]: A székesegyház első zenekara [1712].
=1930/1—4. 90—91. /KK/.

Gosztonyi Gyula: A pécsi vár.
=1939—1940. 55—69., 6 kép.
székesegyház (folyt.)
Fülep Ferenc: Adatok a pécsi székesegyház alatt húzódó csatorna kérdéséhez.
=1961. 59—67., 7 kép, IV t.

Petrovich Ede: A pécsi Káptalani Levéltár épületének története.
=1963. 177—206., 14 kép.

Dankó Imre: Gerecze Péter [1856—1914] élete és működése.
=1964. 291—296., 2 kép.

Sonkoly Károly: A pécsi székesegyház Bartalits Mihály készítette első apostolszobrai.
=1984. 257—301. 18 kép, IX t.

Székkutas
Borbála Maráz: Chronologische Probleme der Spätlatčnezeit in der Südtiefebene (Südost-Ungarn).
=1974. 107—128., 5 kép, 2 térk., IV t.

szekrények
Mendöl Zsuzsanna: 18. századi szekrények a Janus Pannonius Múzeum bútorgyűjteményében.
=1979. 345—354., 9 kép.

Szekszárd
Csalog József: A nagyszentmiklósi kincs arany korsóinak cserépből készült változatai.
=1939—1940. 52—54., V. t.

Mándoki László: Déldunántúli lábbeliábrázolások a XIX. század elejéről.
=1963. 251—258., 12 kép.

szellemtörténet
Sződy Szilárd: Adalékok a "magyar pozitivizmus" és a "szellemtörténetírás" kapcsolatához a két világháború között.
=1972—1973. 177—184.

személynevek
Rónai Béla: Az interetnikus kapcsolatok türöződése a bukovinai székelyek személyneveiben.
=1995. 159—164.

szénbányászat
Szabó Gyula: A pécsvidéki bányászok élete és szerepe a magyar munkásmozgalomban, a kezdettől a felszabadulásig.
=1962. 223—248., 29 kép.

Cserdi András: Komló az 1910-es évek elején.
=1990. 131—138.

Cserdi András: További változások Komlón az 1910-es évek első felében.
=1991. 165—171.

Szent Jobb
Szentkirályi István: Klimó püspök Szent István jobbkezéről [1771].
=1916/1—2. 21—23. /KK/.

Szentegát
Kevey Balázs: A szentegáti bükk-állomány társulási viszonyai.
=1996—1997. 13—26., 2 ábra, 3 t.

Szentkút
Szentkirályi István: Magyar pálosok és a Jakabhegy.
=1911/1. 5—12. /É/.

Szentkirályi István: Jegyzetek a Jakabhegy és Szentkut történetéhez.
=1912/4. 143—147. /É/.

Szentkirályi István: Buck építész pecsétje.
=1928—1929/4. 130—131. /KK/.

szentkutak
Hal Pál: A magyaregregyi szentkút.
=1942. 65—74.

Lantosné Imre Mária: Szakrális táj és kultusz a pécsi egyházmegyében I. Csodaforrások és szentkutak.
=1994. 197—211., 18 ábra.

Szentlászló
Cseh István: Társadalomnéprajzi vizsgálatok a szlavóniai magyarok körében.
=1978. 285—300., 9 ábra.

Szentlászló-szentegyedpuszta
Dombay János: Későrómai temetők Baranyában.
=1957. 181—330., I—XL. t.

szentmise
Szentkirályi [István]: Háborus ájtatosság hajdan [1778].
=1917/1—4. 17. /KK/.

szépasszony
Zentai Tünde: Az ormánsági "szépasszony" helye a magyar néphitben.
=1972—1973. 223—237.

Szepes vára
Uherkovich Gábor: Szepesi adat Csontváry életéhez.
=1989. 285—287., 2 kép.

Széplak
K. Zoffmann, Zsuzsanna: Anthropologische Untersuchungen der mittelbronzezeitlichen Bevölkerung der Gäberfelder von Mosonszentmiklós—Jánosházapuszta und Siófok—Széplak (Ungarn).
=1971. 43—58., 6 kép, 10 t.

Gábor Bándi: Untersuchung der Bestattungsbränche bei bronzezeitlichen Brandgräberfeldern.
=1971. 59—67., 11 kép.

szerb hadsereg
Frankovics György: Dokumentumok a magyar — jugoszláv katonai helyzetről a Tanácsköztársaság idején.
=1977. 291—292. /RK/.

szerb templom
Szentkirályi István: Zavargások a siklósi szerbek kegyképe körül.
=1916/3—4. 95—97. /É/.

szerbek
Sarosácz György: Baranyai délszláv népszokások. III. Karácsonyi, lakodalmi és temetkezési szokások a horvátoknál és szerbeknél.
=1969—1970. 283—296., 18 kép.

Szita László: Adatok a pécsi szociáldemokrata párt tevékenységéhez (a szerb megszállás után, az 1922. évi parlamenti választások idején).
=1971. 185—195.

Frankovics György: Általános politikai sztrájk a szerb—antant hadsereg által megszállt Pécsett és Baranyában 1919 februárjában—márciusában.
=1977. 237—245.

szerbek (folyt.)
Frankovics György: Sikertelen jugoszláv-magyar közeledési kisérlet a párizsi békekonferenciát megelőzendő egyezmény megkötése céljából 1918 legvégén és 1919 első napjaiban. (Kalafatović ezredes jelentése budapesti küldetéséről.)
=1979. 219—222. /RK/.

Szerecsen patika
Madas József: A első pécsi nyilvános gyógyszertár [1697] helye.
=1977. 287—288. /RK/.

Szeremle-csoport
Bándi Gábor — Kovács Tibor: Adatok Dél-Magyarország bronzkorának történetéhez. (A Szeremle-csoport.)
=1969—1970. 97—111., 3 kép, 2 térk., I—XVI. t.

Szerémség
Kiss Attila: Megjegyzések a mai Szlavónia és Szerémség X—XI. századi ethnikai viszonyaihoz és az ún. Bjelo Brdo kultúra névadó temetőjének értékeléséhez.
=1972—1973. 73—84., 5 kép.

szertartások
Szentkirályi István: A Jakabhegyi remeték felvételi szertartása.
=1913/2. 78—81. /É/.

szigeti kapu
A szigeti kapu ütközője.
=1908/1. 32. /RK/.

Szigeti Veszedelem
Székely György: Zrínyi Miklós, a költő és államférfi.
=1964. 263—277.

Jenei Ferenc: A "Szigeti Veszedelem" magyar hősei.
=1965. 257—262., 1 kép.

Szigetvár
Szőnyi [Ottó]: A szigetvári templom kibővítése.
=1911/1. 21—22. /KK/.

Németh Béla: Szigetvár története című mű ismertetése.
=1911/1. 22—24.

[Szentkirályi István]: Szigetvár multjából.
=1914/3. 117. /KK/.

Szigetvár (folyt.)
Szentkirályi [István]: Mose a szigetvári erődben.
=1930/1—4. 90. /KK/.

Kováts Valéria: Szigetvári történeti néphagyományok. I—II.
=1961. 129—138.; 1962. 249—285., 32 kép.

Kováts Valéria: A szigetvári Zrínyi Miklós Múzeum története.
=1963. 217—249., 23 kép.

Papp László: Szigetvár XVI—XVII. századi erősség-rendszere és ábrázolásai.
=1965. 213—255., 28 kép.

Kováts Valéria: Sziget várának kutatástörténetéhez.
=1966. 207—255., 29 kép.

Kováts Valéria: Török hódoltságkori épület Szigetváron.
=1969—1970. 155—182., 24 kép.

Komlósi Sándorné Nagy Piroska: Szigetvár-vidéki fehérhímzések.
=1978. 301—318., 1, 10 ábra.

Raýman János: Szigetvári szükségpénzek.
=1998. 215—221., 9 ábra.

Szikora Ignác
Rónaky Kálmán: Megbízó levél Baranyavármegye tisztújítására 1848-ban.
=1928—1929/1. 26—29. /KK/.

Szilágy
Dombay János: Későrómai temetők Baranyában.
=1957. 181—330., I—XL. t.

Szilas-erdő
Uherkovich Ákos: Adatok Baranya nagylepkefaunájának ismeretéhez. V. A gilvánfai Szilas-erdő nagylepkéi.
=1974. 63—83., 27 ábra.

szimbiózis
Konrad Fiedler — Bálint Zsolt: A zefír-boglárkalepke (Plebejus sephirus Frivaldszky, 1835) hernyóinak hangyaszimbiózisával kapcsolatos megfigyelések (Lepidoptera, Lycaenidae).
=1993. 61—66., 4 ábra.

színek
Színek a heraldikában.
=1908/1. 37. /K/.; /1. 37. /F/.

színészet
Várady Antal: A pécsi szinészet történetéből.
=1909/3. 110—116. /É/.

Szőnyi [Ottó]: Három pécsi szinlap 1840-ből és 1835-ből.
=1916/3—4. 104—105. /KK/.

Rónaky Kálmán: Idősb Lendvay Márton vendégszereplése Pécsett 1839-ben. — Egy darab emlék a pécsi színészet múltjából. —
=1928—1929/2—3. 68—73.

Hernády Ferenc: Adattár a pécsi magyar színjátszás kezdeteihez (1818—1848).
=1959. 187—213.

szkíták
Maráz Borbála: A szkítakori őslakosság La Tčne-kori továbbélése Kelet-Magyarországon. (Régészeti adatok a Kárpát-medencei kelta — szkíta kapcsolatok kérdéséhez.)
=1981. 97—119., 6 kép, VII t.

szlávok
Somogyi Árpád: Pécsi szláv ötvösök a XVII—XVIII. században és céhlevelük.
=1965. 263—273., 1 kép.

Szlavónia
Kiss Attila: Megjegyzések a mai Szlavónia és Szerémség X—XI. századi ethnikai viszonyaihoz és az ún. Bjelo Brdo kultúra névadó temetőjének értékeléséhez.
=1972—1973. 73—84., 5 kép.

Cseh István: Társadalomnéprajzi vizsgálatok a szlavóniai magyarok körében.
=1978. 285—300., 9 ábra.

Szlovákia
Zalai-Gaál István: A lengyeli kultúra kronológiai problémái a Dél-Dunántúlon.
=1992. 79—91.

Szobotka Imre
Sárkány József: Szobotka Imre (1890—1961): Paul Claudel "L'Annonce faite a Marie" című művének illusztrációja. (1916 K[örül].)
=1987. 147—161., 20 kép.

szobrászat
Szőnyi [Ottó]: Weber Xav. Ferenc festőművész két levele [1875].
=1916/3—4. 103—104. /KK/.

Gebauer Ernő festőművész és Jánosi Engelné Bayersdorf Erna szobrászművész kitüntetése.
=1928—1929/1. 44.

Zsolnay Vilmos (1828—1900) emlékezete. 1—4.
=1928—1929/2—3. 49—52., 3 kép; 74—76., 3 kép; 89—90., 2 kép; 95., 1 kép a Zsolnay-szoborról: Horvay János készítette.

Holló Barnabás: II. Lajos halála. Bronz szobor.
=1930/1—4. 17.

Kállai Ernő: Martyn Ferenc művészete.
=1941. 123—130., IX—X. t.

Dankó Imre: Gyenes Tamás [1920—1963] és alkotásai.
=1965. 321—331., 14 kép.

Romváry Ferenc: Sinkó András művészetéről.
=1966. 269—291., 29 kép.

Györffy György: Megemlékezés István királyról születésének ezredik évfordulóján. [Borsos Miklós szobra Szent Istvánról.]
=1969—1970. 127—132.

K. Kovalovszky Márta: A magyar szobrászat új útjai.
=1972—1973. 301—310., I—VIII. t.

Mendöl Zsuzsa: Apáti Abt Sándor [1870—1916] és működése a Zsolnay gyárban.
=1974. 315—331., 24 kép.

Láncz Sándor: Az Európai Iskola művészeiről.
=1982. 301—328., 19 kép.

Sonkoly Károly: A pécsi székesegyház Bartalits Mihály készítette első apostolszobrai.
=1984. 257—301. 18 kép, IX t.

Kovács Orsolya: Klein Ármin, a Zsolnay gyár tervezőművésze a JPM Zsolnay gyűjteménye alapján (1876—83).
=1990. 201—216., 18 ábra.

szobrászat (folyt.)
Romváry Ferenc: A Modern Magyar Képtár története. Új szerzemények VI. (VII.), I-II. rész.
=1991. 229—267. 130 kép.; 1992. 217—257., 121—196. kép.

szociáldemokrata mozgalom
Gungl Ferenc: A szociáldemokrata szervezetek szerepe az őszirózsás forradalom idején Délkelet-Dunántúlon (1918 szeptember — 1918 november).
=1972—1973. 167—176.

Gungl Ferenc: Az SZDP pécsi szervezete politikai küzdelmei (1918 november — 1919 december).
=1975—1976. 127—137.

szólások
Mándoki László: Honfoglalás előtti hitvilágunk emléke egy szólásban. "Sokan vannak odakinn."
=1967. 75—79.

Szombathely
A szombathelyi múzeum megnyitása.
=1908/4. 158. /RK/.

Szőce
Sára Nógrádi: The Trichoptera fauna of Szőce and its environs (West Hungary).
=1988. 27—33., 2 ábra.

Gábor Uherkovich — László Szilvágyi — Éva Vízkeleti: Die Algenvegetation von zwei kleinen Stillgewässern Westungarns: Vadása See und das Moor von Szőce.
=1993. 5—17., 1 táblázat, 4 t.

szökőkutak
Mendöl Zsuzsanna: A Zsolnay gyárban készült kerámia közkutak, szökőkutak.
=1983. 329—352., XIV t.

szökröny
Török Gyula: Szökröny — sarcophag.
=1941. 76—83., 1 f. a címlapon.

szőlészet
ifj. Kodolányi János: Adatok a nyugati Mecsek paraszti szőlőgazdálkodásához és borászatához.
=1958. 147—178.

szőlészet (folyt.)
Zentai János: Cuni szőlőmetszőkések.
=1962. 363—368., 7 kép.

A. Kiss: Zur Frage der frühmittelalterlichen Weinbaues im Karpatenbecken.
=1964. 129—139., 4 kép.

szőlőbirtokosok
Bezerédy Győző: Egy magyar és egy német szőlőbirtokos vagyona a hagyatéki leltárok alapján 1818-ból ill. 1851-ből.
=1977. 289. /RK/.

szőlőhegy
Andrásfalvy Bertalan: Népi építkezés a sárközi szőlőhegyekben.
=1964. 147—168., 34 kép.

szőnyegek
Batári Ferenc: A Baranya Megyei Múzeumok keleti szőnyegei.
=1998. 263—299., 32 kép.

szőnyegminták
Soproni Olivér: A mihrab motívum vándorlása és egy mihrabos erdélyi kályhacsempe.
=1991. 109—131., 23 kép.

Szőnyi Ottó
Az Értesítő szerkesztőváltozása [Angyal Pál után Szőnyi Ottó].
=1912/1—2. 81. /KK/.

szövés
Füzes Endre: A kender termelése és feldolgozása Kovácsszénáján és Husztóton.
=157. 70—89.

Szpicin, A. A.
Ojtozi Eszter: Wosinszky Mór és A. A. Szpicin levelezése (Újabb adat a magyar-orosz tudományos kapcsolatok történetéhez).
=1958. 135—136.

Sztehlo Ottó
Szőnyi [Ottó]: A szigetvári templom kibővítése.
=1911/1. 21—22. /KK/.

sztrájkok
Borsy Károly: A pécsi nyomdászok 1905. évi sztrájkja és következményei.
=1963. 207—215., 3 kép.
sztrájkok (folyt.)
Dankó Imre: Az 1906. évi baranyai aratósztrájk.
=1966. 197—206.

Frankovics György: Általános politikai sztrájk a szerb—antant hadsereg által megszállt Pécsett és Baranyában 1919 februárjában—márciusában.
=1977. 237—245.

szurdokerdők
Kevey Balázs: Fragmentális szurdokerdők a Villányi-hegységben.
=1984. 23—28., 2 ábra, 1 t.

szükségpénzek
Szabó Gyula: Pécs szükségpénzei 1919—1921-ben.
=1961. 105—128., 5 kép.
Hágen József: Pécs szükségpénz tervezete 1945-ből.
=1982. 210—214., 4 ábra. /RK/.

Hágen József: Pécsi 100 koronás szükségpénztervezetek 1919-ből.
=1984. 179—196., 27 ábra.

Raýman János: Adatok Mohács 1945-ös szükségpénz kiadásához.
=1993. 151—162., 17 ábra.

Raýman János: Szigetvári szükségpénzek.
=1998. 215—221., 9 ábra.

születés
Zentai János: A születés, a házasság és a halál népszokásai Rádfalván.
=1985—1986. 325—343.

Baka Sára: Az emberélet fordulóihoz fűződő szokások Kopácson.
=1993. 193—201.

Szvetics Mihály
Szentkirályi [István]: Garabonciás-per Pécsett [1752].
=1917/1—4. 1—7. /É/.

Tahi Ádám
Szentkirályi István: A jakabhegyi remeteház alapszabályai.
=1912/3. 115—127. /É/.

tájkutatás
Uherkovich Ákos: 25 éves a Janus Pannonius Múzeum természettudományos "tájkutató programja".
=1998. 341—354.

talaj
Szabó Pál Zoltán: Pécs talaja és kulturája.
=1930/1—4. 64—70., 1 térk. /É/.

talajelemzés
Horvát A. Olivér: A mecseki erdőtalajelemzések eredményei.
=1962. 53—66., 7 ábra, 2 mell.

Horvát A. Olivér — Papp László: A nagyharsányi Szársomlyón végzett mikroklímamérések eredményei.
=1964. 43—56., 7 ábra, 7 t.

találós kérdések
Mándoki László: Moldvai magyar találós kérdések.
=1968. 207—211.

Mándoki László: Délszláv találós kérdések.
=1974. 243—274., 2 kép.

László Mándoki: 103 Turkish Riddles from Šumen (Bulgaria).
=1977. 309—320.

Mándoki László: Találós kérdések Baranyából.
=1978. 319—354., 2 ábra, 3 kép.

Mándoki László: Szóbeli rejtvényeink gyűjtés- és kutatástörténete.
=1979. 301—326.

Mándoki László: A találós kérdések Vikár Béla és Berze Nagy János munkásságában.
=1980. 281—286.

Mándoki László: Egy horvát hangya-rejtvény és rokonsága.
=1982. 269—272., 2 ábra.

Mándoki László: Ha eljön, nem jön el... Adatok egy rejtvénycsoport eredetéhez és elterjedéséhez.
=1987. 131—138., 1 térk.

talpasház
Dankó Imre: A sellyei talpasház rekonstrukciója.
=1968. 321—327., 11 kép.

tanúvallomások
Bezerédy Győző: Baranya megye lakossága a török alóli felszabadulás idején.
=1975—1976. 103—112.

Szita László: Adalékok az 1686-ban felszabadult Pécs történetéhez.
=1978. 245—246. /RK/.

Solymos Ede — Solymosné Göldner Márta: Győri halkereskedők Baranyában a 18. században.
=1978. 271—284.

tanyák
Füzes Endre: Egy régi tanyaépület Mohács-szigeten.
=1958. 187—196.

Andrásfalvy Bertalan: Népi építkezés a sárközi szőlőhegyekben.
=1964. 147—168., 34 kép.

tározótavak
Gábor Uherkovich: Zur Limnologie der Stauseen des Mecsek-Gebirges (Ungarn).
=1974. 7—31., 2 kép, VI t.

társadalmi élet
Angyal Pál: Adatok Baranyavármegye társadalmi életéhez a XVIII. század elejéről.
=1908/4. 141—156. /É/.

Jellachich Károly: Pécs a XIX-ik század közepén.
=1912/1—2. 20—58. /É/.

Cseh István: Társadalomnéprajzi vizsgálatok a szlavóniai magyarok körében.
=1978. 285—300., 9 ábra.

társadalomtörténet
Szakály Ferenc: Schreiber Farkas, pécsi bíró (1527—1542). (Pályakép néhány gazdaság- és társadalomtörténeti tanulsággal.)
=1975—1976. 75—102.

tartalomjegyzék
Hágen József összeáll.: A Janus Pannonius Múzeum Évkönyve 1—40. (1956—1995) évfolyamainak tartalomjegyzéke.
=1995. 225—240.
tausírozás
Nagy Erzsébet: Tausírozott vas phalera Bólyból.
=1998. 103—112., 5 ábra, IV t.

tegzesek
Sára U. Nógrádi: The caddisfly fauna of the Valley Nagy-mély-völgy, Mecsek Mountains, Hungary (Trichoptera).
=1983. 15—22., 5 ábra.

Sára U. Nógrádi — Újhelyi Sándor — Uherkovich Ákos: Fundamental faunistic data on Caddisflies (Trichoptera) of South Transdanubia, Hungary.
=1984. 37—48., 3 ábra.

Sára U. Nógrádi: Caddisflies of the Eastern Mecsek Mountains, Hungary (Trichoptera), I—II. [A második rész társszerzője: Uherkovich Ákos.]
=1985—1986. 11—22., 7 ábra, 5 t.; 1990. 19—25., 3 ábra, 2 t.

Sára Nógrádi — Ákos Uherkovich: The caddisfly fauna of the Gyöngyös streamsystem, South Hungary (Trichoptera).
=1987. 15—24., 4 ábra.

Sára Nógrádi: The Trichoptera fauna of Szőce and its environs (West Hungary).
=1988. 27—33., 2 ábra.

Sára U. Nógrádi — Ákos Uherkovich: On the caddisfly fauna of the Kőszeg Mountains, Hungary (Trichoptera).
=1988. 35—42., 1 ábra, 3 t.

Sára U. Nógrádi — Ákos Uherkovich: The Trichoptera fauna of the Zselic Downs, Hungary.
=1989. 15—38., 11 ábra, 11 t.

Ákos Uherkovich — Sára U. Nógrádi: Trichoptera fauna of a typical cultivated region of the Carpathian Basin by light trap examination.
=1990. 27—32., 5 ábra, 1 t.

Ákos Uherkovich — Sára Nógrádi: The Trichoptera fauna of Magyarszombatfa, West Hungary.
=1991. 13—30., 7 ábra, 3 t.

Sára Nógrádi — Ákos Uherkovich: Further examination of Trichoptera of the Chechen-Ingoosh Republic, Russia.
=1992. 19—32., 10 ábra.

tausírozás (folyt.)
Sára Nógrádi — Ákos Uherkovich: The Trichoptera fauna of the lake Balaton and its catchment area (Hungary).
=1993. 27—45., 8 ábra, 6 t.

Nógrádi S. — Uherkovich Á.: A magyarországi tegzesek (Trichoptera) elterjedése és gyakorisága az utóbbi évtizedben, számítógépes feldolgozás adatai alapján.
=1994. 49—67., 7 ábra, 8 t.

Sára Nógrádi — Ákos Uherkovich: Trichoptera communities of the river Fekete-Körös in Hungary.
=1995. 45—52., 3 ábra, 2 t.

Ákos Uherkovich —Sára Nógrádi: The caddisfly (Trichoptera) Northeast Hungary.
=1996—1997. 49—62., 5 ábra, 3 t.

Sára Nógrádi — Ákos Uherkovich: Studies on the caddisflies (Trichoptera) of the Gemenc Landscape Protection Area (Duna-Dráva National Park), South Hungary.
=1998. 65—73., 4 ábra, 4 t.

Tejút
Mándoki László: Szalmásút.
=1962. 287—307., 4 térk.

telekösszeírás
Vörös Márton: A Scitovszky-téri romok kérdése.
=1941. 40—52.

telektulajdonosok
Fetter Antal: Pécs 1722-ben.
=1972—1973. 125—136.

Madas József: A pécsi volt kapucinus rendház telke.
=1978. 246—249., 1—2. ábra. /RK/.

településtörténet
Dombay János: Kőrézkori és kora-vaskori település nyomai a pécsváradi Aranyhegyen.
=1958. 53—102., 2 mell., IV—XLVI. t.

Bándi Gábor: Adatok a Közép-Dunamedence korai és középső bronzkorának települési kérdéseihez.
=1962. 103—109., 7 kép.

Bándi Gábor: Adatok Baranya megye Árpád-kori településtörténetéhez.
=1963. 147—158.
településtörténet (folyt.)
Reuter Camillo: Földrajzinév-gyűjtések a Baranyában végzendő régészeti és településtörténeti kutatások szolgálatában.
=1964. 225—239.

Reuter Camillo: Gyűjtés Baranya középkori településtörténetének adattárához.
=1969—1970. 133—154., 2 kép, A—F. tasakolt térk.

G. Sándor Mária: A mecseknádasdi Szent István templom. Adatok Mecseknádasd középkori településtörténetéhez.
=1971. 125—144., 24 kép.

Kárpáti Gábor: Elpusztult középkori települések Pécsváradon.
=1983. 117—130., 6 kép, X t.

Maráz Borbála: Későbronzkori magaslati település Pécs-Jakabhegyen. (Előzetes közlemény az 1976—83. évi ásatásokról.)
=1985—1986. 39—64., 5 kép, XVII t.

temetkezés
Kiss Attila: Az avarkori lovas-temetkezés szokásának vizsgálata.
=1962. 153—162., 2 kép, III t.

Zs. Zoffmann: Dates to the Burial Rites of the Lengyel Culture.
=1965. 55—59., 1 rajz, II t.

Sarosácz György: Baranyai délszláv népszokások. II. Temetkezési szokások a sokacoknál és bosnyákoknál.
=1968. 153—168., 17 kép.

Sarosácz György: Baranyai délszláv népszokások. III. Karácsonyi, lakodalmi és temetkezési szokások a horvátoknál és szerbeknél.
=1969—1970. 283—296., 18 kép.

Szabó János Győző: A keleti kereszténység egyik ismertetőjegye temetkezéseinkben.
=1983. 83—97.

Tóth Judit: Mozsgó és vonzáskörzetének temetkezési szokásai a XX. században.
=1991. 205—228., 3 kotta.

Radnóti Ilona: Temetkezési szokások a pécsi-baranyai zsidóság körében a dualizmus korában.
=1998. 181—192., 14 ábra.

temetői kápolna
Fülep Ferenc: Újabb ásatások a pécsi cella trichorában.
=1959. 75—89., XXIII—XXV. t.

temetők
Szőnyi Ottó: A pécs-budai külvárosi temető.
=1911/2. 50—90., VIII t. /É/.

Szőnyi Ottó: A Mindenszentekről nevezett pécsi templom és temető.
=1913/4. 127—151., III t. /É/.

Szőnyi [Ottó]: Római sir a pécsi Apáca-utcában.
=1914/2. 91—92. /KK/.

Fülep Ferenc: A vasasi kora-császárkori temető.
=1958. 103—127., XLVII—LVIII. t.

Dombay János: Árpád-kori temetők Baranyában. I—II.
=1960. 135—158., 2 mell., XIII—XXIX. t.; 1961. 69—84., 2 mell., 7 kép, I—XV. t.

Sz. Burger Alice: A bogádi későrómai temető.
=1962. 111—136., 2 mell., 28 kép, I—XI. t.

Tóth Tibor: A bogádi későrómaikori temető. (Paleoantropológiai vázlat).
=1962. 137—152., 1 f., IV t.

Papp László: A bolyi avarkori temető.
=1962. 163—193., 20 kép, I—XXXI. t.

Papp László: Újabb kutatások a mohácsi csatatéren.
=1962. 199—221., 15 kép.

Bökönyi Sándor: A bólyi avarkori temető állatmaradványai.
=1963. 91—112., I—V. t.

Papp László: A nagyharsányi avarkori temető.
=1963. 113—141., 35 kép, 1 mell., I—XXI. t.

Zentai János: Ormánsági fejfák.
=1963. 277—295., 24 kép, IV t.

A. Kiss — J. Nemeskéri: Das langobardische Gräberfeld von Mohács.
=1964. 95—127., 14 kép, I—V. t.

temetők (folyt.)
Bándi Gábor — K. Zoffmann Zsuzsanna: Középső bronzkori hamvasztásos temetők Baranyában.
=1966. 43—56., I—XV. t.

Bándi Gábor: Adatok a mészbetétes edények népe északdunántúli csoportjának történetéhez.
=1967. 25—33., 2 kép.

Bándi Gábor — Kiss Attila: A majsi bronzkori temető.
=1967. 35—38., 3 kép.

Kiss Attila: A sellyei Árpád-kori temető. (Adatközlés.)
=1967. 69—72., 4 kép.

Zs. K. Zoffmann: An Anthropological Study of the Neolithic Cemetery at Villánykövesd (Lengyel Culture), Hungary.
=1968. 25—38., 3 kép, I—IV. t.

Zsuzsanna K. Zoffmann: Anthropological Analysis of the Cemetery at Zengővárkony and the Neolithical Lengyel Culture in SW-Hungary.
=1969—1970. 53—73., 2 kép, 14 t., I—XIV. t.

Kalicz Nándor: A balatoni csoport emlékei Dél-Dunántúlon.
=1969—1970. 75—96., 7 kép, I—XII. t.

Bándi Gábor — Kovács Tibor: Adatok Dél-Magyarország bronzkorának történetéhez. (A Szeremle-csoport.)
=1969—1970. 97—111., 3 kép, 2 térk., I—XVI. t.

K. Zoffmann, Zsuzsanna: Anthropologische Untersuchungen der mittelbronzezeitlichen Bevölkerung der Gäberfelder von Mosonszentmiklós—Jánosházapuszta und Siófok—Széplak (Ungarn).
=1971. 43—58., 6 kép, 10 t.

Gábor Bándi: Untersuchung der Bestattungsbränche bei bronzezeitlichen Brandgräberfeldern.
=1971. 59—67., 11 kép.

Zsuzsanna K. Zoffmann: Die unveröffentlichen Pläne des neolitischen Gräberfeldes von Zengővárkony.
=1972—1973. 47—50.

temetők (folyt.)
Kiss Attila: Megjegyzések a mai Szlavónia és Szerémség X—XI. századi ethnikai viszonyaihoz és az ún. Bjelo Brdo kultúra névadó temetőjének értékeléséhez.
=1972—1973. 73—84., 5 kép.

Madas József: Török temetők Pécsett.
=1972—1973. 117—124., 1 kép, II t.

István Zalai-Gaál: Die chronologischen Grundfragen des neolithischen Gräberfeldes von Zengővárkony.
=1980. 101—110., 2 t., 1 tasakolt térk.
Nagy Erzsébet: Újabb késő-avarkori temetők Baranya megyében.
=1982. 125—141., 8 kép, 10 t.

Madas József: Pécs régi temetkezési helyei.
=1987. 61—82., 1 ábra.

Nagy Erzsébet: A Pécs-Nagyárpád, Boros utcai avarkori temető 1985—1987. évi ásatása.
=1989. 93—128., 14 ábra, XVII t.

Pásztor Adrien: A bólyi avarkori temető értékelése.
=1989. 129—146., 5 t.

Pásztor Adrien: A nagyharsányi avarkori temető értékelése.
=1990. 77—97., IX t.

Szalai Ferenc: A Pécs-Málom és a Zsibót-Domolospuszta lelőhelyeken feltárt koranépvándorláskori temetkezések antropológiai vizsgálata.
=1993. 103—114., 1 ábra, 5 táblázat, 3 t.

Nagy Erzsébet: Avar temető a pécsi Hőerőmű területén.
=1994. 85—95., 4 ábra, 5 t.

Montskó Péter: A Pécs, Kertváros avar kori temető csontvázleleteinek paleopathológiai vizsgálata ortopédiai szempontból.
=1998. 147—155., 12 ábra.

templomok
[Révai Sándor] R. S. ism.: Kiss Albin: A pécsi belvárosi templom története.
=1908/2. 70—71.

Szőnyi [Ottó]: A szigetvári templom kibővítése.
=1911/1. 21—22. /KK/.

templomok (folyt.)
Szőnyi Ottó: A kővágószőllősi feszület.
=1913/2. 87. /KK/.

Szőnyi Ottó: A mohácsi szentferencrendi templom főoltárképe.
=1913/2. 88—89. /KK/.

Szőnyi Ottó: A Mindenszentekről nevezett pécsi templom és temető.
=1913/4. 127—151., III t. /É/.

Szőnyi Ottó: A pécsi Mindenszentek templomának sirboltjai.
=1914/2. 83—88. /KK/.

Szőnyi [Ottó]: A pécsi lyceumi pálos sirbolt.
=1914/2. 88—90. /KK/.

Szentkirályi [István]: A püspöknádasdi plebánia templom felszentelése.
=1914/3. 116—117. /KK/.

[Szentkirályi István]: Szigetvár multjából.
=1914/3. 117. /KK/.

Szentkirályi István: Zavargások a siklósi szerbek kegyképe körül.
=1916/3—4. 95—97. /É/.

Szentkirályi István: A Xavér-kápolna toronyórája.
=1928—1929/2—3. 77. /KK/.

Szentkirályi István: Buck építész pecsétje.
=1928—1929/4. 130—131. /KK/.

Szentkirályi [István]: Mose a szigetvári erődben.
=1930/1—4. 90. /KK/.

Achátz Imre: Gebauer Ernő.
=1941. 109—122., VII—VIII. t.

G. Sándor Mária: A mecseknádasdi Szent István templom. Adatok Mecseknádasd középkori településtörténetéhez.
=1971. 125—144., 24 kép.

Schőnerné Pusztai Ilona: A mecseknádasdi Szent István templom helyreállítása.
=1971. 145—149., 4 kép.

templomok (folyt.)
Mándoki László: Újonnan felfedezett festett református templomok Baranyában.
=1975—1976. 155—168., 10 kép, VI t.

Mezősiné Kozák Éva: A hetvehelyi románkori templom régészeti kutatása.
=1979. 113—133., 18 ábra.

Schőnerné Pusztai Ilona: A hetvehelyi románkori templom helyreállítása.
=1979. 135—144., 11 ábra.

Nagy Lajos: 1780-ban készített térkép a pécsi Rókus-dombról, Kálvária-hegyről és két régi mohamedán templomról.
=1980. 239—242., 2 térk. /RK/.

teológiai tanárok
Szentkirályi István: Régi theologiai tanárok [XVIII. század vége].
=1916/1—2. 24. /KK/.

térképek
ifj. Kodolányi János: Egy XVIII. századi népviselet ábrázolása.
=1957. 90—95.

termelőszövetkezetek
Dankó Imre: A termelőszövetkezetek néprajzának kutatása.
=1966. 65—75.

természetfeletti lények
Zentai Tünde: A természetfeletti lények átváltozásának kérdése az ormánsági néphit összefüggésében.
=1971. 207—216.

természettudományi gyűjtemény
Vass Anna: A Janus Pannonius Múzeum természettudományi gyűjteményének története.
=1987. 227—240., 14 kép.

természetvédelem
Dénes Andrea — Kevey Balázs — Ortmann-né Ajkai Adrienne — Pálfai László: A Dráva-sík védelmet érdemlő területei.
=1996—1997. 5—12., 1 ábra.

Dénes Andrea —Ortmann-né Ajkai Adrienne: A Dráva baranyai holtágai. Általános és botanikai jellemzés, természetvédelmi kérdések.
=1998. 5—26., 6 ábra.

testőrség
Szentkirályi [István]: Testőrségre pályázó Pécsről 1763-ban. [Horváth Krisztina levele Klimo Györgyhöz Pavics Ferdinánd ügyében.]
=1917/1—4. 21. /KK/.

tetőszerkezetek
Zentai Tünde: A dél-dunántúli parasztházak tetőszerkezete.
=1989. 209—225.

Tettye
Szőnyi Ottó: Adalékok Pécs régi helyrajzához.
=1910/4. 120—122. /KK/.

Reéh György: Részletek a Tettye monografiájából.
=1911/4. 127—136., 7 ábra. /É/.

Parádi Nándor: Beszámoló a pécsi Tettyén 1957. évben végzett ásatásról.
=1958. 129—134., 3. mell., LIX—LXIII. t.

Reuter Camillo: Malomséd.
=1963. 143—145.

Kádár Géza — Uherkovich Gábor: A pécsi Tettye-forrás limnológiai-vízminőségi jellemzői.
=1984. 7—16., 5 ábra, 1 kép, III t.

Thalhammer János
Gebhardt Antal: A Mecsek-hegység és környékének dipterafaunája.
=1962. 5—38.

Tihanyi Lajos
Sárkány József: Tihanyi Lajos (1885—1938).
=1995. 165—184., 21 kép.

Tihanyi-félsziget
Vargha Béla: Fél évszázad környezeti változásának hatása a Tihanyi-félsziget medveállatka (Tardigrada) faunájára.
=1996—1997. 27—36., 1 ábra, 8 t.

Tisza-vidék
Bándi Gábor: A dunántúli mészbetétes edények népének kelet-magyarországi kapcsolatai.
=1968. 63—73., 3 kép, I—VI. t.

Tiszapolgár kultúra
Ecsedy István: A kelet-magyarországi rézkor fejlődésének fontosabb tényezői.
=1981. 73—95., 1 kép.

tisztújítás
Rónaky Kálmán: Megbízó levél Baranyavármegye tisztújítására 1848-ban.
=1928—1929/1. 26—29. /KK/.

tojásfestés
Rónaky Kálmán: Husvéti hímes tojások.
=1908/3. 120—122., 1 ábra. /É/.

Arnhold Nándor: Tojás hímzés. Adalék Baranyamegye népművészetéhez.
=1912/3. 97—106., VIII t. /É/.

Toldy Ferenc
Szegedy Rezső: Az irodalomnak egy pécsi névtelen Maecenása. [Annaeus Lucanus Pharsaliájának fordítása. Toldy Ferenc levele Kelemen József pécsi nagypréposthoz.]
=1910/2. 53—58. /É/.

Tolna vármegye
Angyal Pál: Báró Nesselrod Vilmos püspök és főispán kora. I—II.
=1909/2. 63—67.; /3. 95—103. /É/.

Holub József: Adatok a Baranya és Tolna megye közt folyó határper történetéhez (1695—1720).
=1959. 151—164.

Tormás
Fénykép: Tormási magyarok.
=1930/1—4. 100., 1 f. /KK/.
[307/a]

Dankó Imre: A tormási falumúzeum.
=1965. 335—340., 4 kép.

Tormavölgy
Hal Pál: A magyaregregyi szentkút.
=1942. 65—74.

toronyóra
Szentkirályi István: A Xavér-kápolna toronyórája.
=1928—1929/2—3. 77. /KK/.

torzított koponyák
Regöly-Mérei Gyula: Kórbonctani szempontok sírleletek torzult és torzított koponyáinak vizsgálatakor, különös tekintettel a domolospusztai leletre.
=1959. 275—286., XLVIII—LII. t.

Szalai Ferenc: A Pécs-Málom és a Zsibót-Domolospuszta lelőhelyeken feltárt koranépvándorláskori temetkezések antropológiai vizsgálata.
=1993. 103—114., 1 ábra, 5 táblázat, 3 t.

tölgyesek
Horvát Adolf Olivér: Mecseki tölgyesek erdőtípusai.
=1956. 131—148., XXVI—XXVII. t.

Szalay László: Baranya tölgyeseiben kimutatott sátoraknásmolyok (Lepidoptera: Lithocolletidae).
=1977. 57—60., 1 ábra.

török emlékek
ifj. Fehér Géza: A Pécsi Janus Pannonius Múzeum hódoltságkori török emlékei.
=1959. 103—151., XXVII—XXXVIII. t.

török közigazgatás
Kováts Valéria: Török hódoltságkori épület Szigetváron.
=1969—1970. 155—182., 24 kép.

török kútmedencék
Szőnyi Ottó: Török kutmedencék Baranyában.
=1928—1929/1. 30—33. /É/.

török miniatúrák
Parádi Nándor: Két XVI. századi török miniatúra a mohácsi csata jelenetével.
=1967. 175—181., 2 kép.

török-orosz háború
[Szentkirályi István]: Régi hadi hirek. [Klimo György levelei az 1769—74-es török-orosz háborúról és az orosz veszedelemről.]
=1914/3. 117. /KK/.

törökök
Bezerédy Győző: Baranya megye lakossága a török alóli felszabadulás idején.
=1975—1976. 103—112.

László Mándoki: 103 Turkish Riddles from Šumen (Bulgaria).
=1977. 309—320.

törökök (folyt.)
Reil József: Pécs környéki hadmozdulatok a török elleni felszabadító harcokban. — Egy Bécsben 1788-ban kiadott német nyelvű mű alapján.
=1982. 209—210. /RK/.

Lábadi Károly: Törökök a drávaszögi népi emlékezetben.
=1993. 185—191.

törpefürkészek
J. B. Szabó: Neue Daten und Fundortangaben der Proctotrupiden aus dem Mecsek Gebirge, Ungarn (Hymenoptera, Proctotrupoidea, Scelionidae, Platygasteridae).
=1974. 87—89., 2 ábra.

J. B. Szabó: Neue Arten und Fundortangaben der Diapriiden aus dem Mecsek Gebirge, Ungarn (Hymenoptera, Proctotrupoidea, Diapriidae).
=1975—1976. 57—59.

J. B. Szabó: Neue Arten der Ceraphroniden aus dem Mecsek Gebirge, Ungarn. (Hymenoptera, Proctotrupoidea, Ceraphronidae).
=1978. 87—94., 1 ábra.

történeti földrajz
Bándi Gábor: Adatok Baranya megye Árpád-kori településtörténetéhez.
=1963. 147—158.

trák istenség
Fejes György: A dunaszekcsői lovasistenség ólomtáblácskája.
=1930/1—4. 70—72., 1 kép. /É/.

Tubes
Lovas Márton: Talaj-coleopterologiai vizsgálatok a tubesi gyertyános-tölgyesben.
=1971. 25—28.

Tubestető
Gebhardt Antal: Faunisztikai és ökológiai vizsgálatok a Misina- és Tubestetőn.
=1964. 7—30.

tükrösök
Sáfrány Zsuzsanna: Baranyai tükrösök.
=1974. 197—228., 10 kép, 20 t.

tűlevelűek
Uherkovich Ákos: A Dél- és Nyugat-Dunántúl tűlevelűeken élő nagylepkéi (Lepidoptera).
=1979. 77—91., 11 ábra.
tündérek
Frankovics György: Vile-történetek a Dráva menti horvátoktól.
=1972—1973. 239—252., 1 térk.

tűzhelyek
Fejes György: A múzeum közleményei. [Öskori agyag kézi-tűzhely.]
=1930/1—4. 95—98., 2 f. /KK/.

tűzkárok
Kiss Z. Géza: Ormánsági tűzkárjelentések a néptudományi kutatás szolgálatában. (Drávacsehi, 1814.)
=1990. 189—199.

tűzoltóság
Vörös Márton: Pécsi tűzoltóság a XVIII. században.
=1939—1940. 70—85., VI. t.

Uecker, Günther
Aknai Tamás: Günther Uecker "Mező. 1957." című képének elemzése.
=1992. 259—263.

újoncállítás
Fejes György: Mozaikszemek Pécs és Baranya multjából (1699—1848).
=1928—1929/1. 33—35. /KK/.

Fejes György: Adat az első napoleoni háborúhoz. (1796—1799.)
=1928—1929/4. 139—140. /KK/.

unitáriusok
Szabó Gyula: Szabadgondolkodó társadalmi rétegek a török alatti Pécsett és Baranyában.
=1964. 241—262.

uradalom
Tóth Tibor: A juhtartás szabályozása a mernyei uradalomban.
=1968. 245—257., 2 kép.

úriszék
Szentkirályi István: A káptalani úriszék multjából.
=1916/1—2. 23—24. /KK/.

Szentkirályi [István]: Garabonciás-per Pécsett [1752].
=1917/1—4. 1—7. /É/.

úriszék (folyt.)
Szentkirályi István: Eset a régi céhvilágból [1751].
=1928—1929/4. 130. /KK/.

uszoda
Vargha Dezső: A Balokány tó rendezése és uszoda építése 1933-ban.
=1983. 217—219., 1 ábra.

utánpótlás
Othmar Pickl: Nachschub für Pécs/Fünfkirchen im Kriegswinter 1686/87. Zur Verproviantierung von Pécs, Siklós und Kaposvár im ersten Winter nach der Rückeroberung.
=1990. 99—111., 1 térk.

utazás
Szentkirályi István: Utazás Pozsonytól Pécsig 1771. évben.
=1916/1—2. 20—21. /KK/.

Szentkirályi István: Római kispapok hazaérkezése Pécsre 1763-ban.
=1916/3—4. 102—103. /É/.

utcanevek
Reuter Camillo: A török utáni Pécs korai utcaneveihez.
=1987. 47—60.

útjelző kő
Szőnyi Ottó: Pécsi leletek [csontleletek, római útjelző kő].
=1908/3. 122—123. /RK/.

Ürög
Szentkirályi István: Magyar pálosok és a Jakabhegy.
=1911/1. 5—12. /É/.

Szentkirályi István: Jegyzetek a Jakabhegy és Szentkut történetéhez.
=1912/4. 143—147. /É/.

Szentkirályi István: Adatok az ürögi monostorhoz [1342, 1393].
=1928—1929/4. 131—132. /KK/.

üszögi uradalom
Fejes György: Adat az első napoleoni háborúhoz. (1796—1799.)
=1928—1929/4. 139—140. /KK/.

ütközőkő
A szigeti kapu ütközője.
=1908/1. 32. /RK/.

üvegek
Szőnyi Ottó: Régiségleletek.
=1908/2. 67—69. /RK/.

M. Zsolnay Margit: A Zsolnay eozin üvegek.
=1958. 201—202., LXXXI—LXXXVII. t.

Katona Győr Zsuzsa: A millefiori üvegek elterjedése és kronológiai helyzete Pannoniában.
=1988. 69—76., 1 ábra, II t.

Várkonyi György: Szalay Imre üveggyűjteménye a Janus Pannonius Múzeumban.
=1993. 219—242., 61 ábra.

üvegképek
Szőnyi Ottó: A pécsi Dominikánus ház üvegképei.
=1913/2. 86. /KK/.

Mendöl Zsuzsanna: Épületekhez kapcsolódó díszítő üvegmunkák Pécsett.
=1990. 217—242., 39 ábra.

üvegszárnyú lepkék
Zdeněk Laštůvka: Die Glasflügler Ungarns — Faunistic und Bionomie (Lepidoptera, Sesiidae).
=1989. 39—46.

Vadása-tó
Gábor Uherkovich — László Szilvágyi — Éva Vízkeleti: Die Algenvegetation von zwei kleinen Stillgewässern Westungarns: Vadása See und das Moor von Szőce.
=1993. 5—17., 1 táblázat, 4 t.

vadászat
Hoós Elvira: A "Laposnyai Emlékkönyv" Stróbl rajzai.
=1964. 349—350., I—IV. t.

Vadkacsás
Gábor Bándi: Untersuchung der Bestattungsbränche bei bronzezeitlichen Brandgräberfeldern.
=1971. 59—67., 11 kép.

Vajda Lajos
Kemény Katalin: Arc — maszk — ikon.
=1985—1986. 359—380., 19 kép.

választások
Szita László: Adatok a pécsi szociáldemokrata párt tevékenységéhez (a szerb megszállás után, az 1922. évi parlamenti választások idején).
=1971. 185—195.

Valkó vármegye
Angyal Pál: Báró Nesselrod Vilmos püspök és főispán kora. I—II.
=1909/2. 63—67.; /3. 95—103. /É/.

vándorlepkék
Uherkovich Ákos: Vándorlepke-megfigyelések a Dél-Dunántúlon, 1966—1977 (Lepidoptera).
=1978. 51—70., 17 ábra.

Várady Ferenc
Róna Jenő: Pécs és környékének flórájáról és annak tanulmányozóiról [Nendtvich Tamás (képe: 136.), Nendtvich Károly, Májer Móric, Balek Rudolf, Borbás Vince, Ágh Timót, Várady Ferenc].
=1908/4. 131—141., 1 kép. /É/.

Váralja
Sáfrány Zsuzsanna: Váraljai festett bútorok (Gűjteményismertetés).
=1975—1976. 169—181., VIII t.

várépítészet
Papp László: Szigetvár XVI—XVII. századi erősség-rendszere és ábrázolásai.
=1965. 213—255., 28 kép.

várfal
Szőnyi Ottó: A pécsi belső várfalról.
=1913/2. 89. /KK/.

varga céh
Rozmanits Timót: A pécsi vargacéh artikulusai.
=1914/3. 100—112. /É/.

Varga Lajos
Gebhardt Antal: Varga Lajos mikrofaunisztikai vizsgálatai az Abaligeti-barlangban.
=1964. 31—37., 1 kép.

Várhegytető
Török Gyula: Újabb leletek a zóki Várhegytetőről.
=1942. 10—19., 1 kép, I—IV. t.

várkastély
Reéh György: Részletek a Tettye monografiájából.
=1911/4. 127—136., 7 ábra. /É/.

várkutatás
Kováts Valéria: Sziget várának kutatástörténetéhez.
=1966. 207—255., 29 kép.

vármegye-zászló
Millei Ilona : Egy tizennyolcadik századi zászló restaurálása.
=1981. 219—234., 23 ábra.

városárok
Nagy Lajos: Adatok a pécsi városfalak, városárok és három városkapu történetéhez.
=1978. 249—251. /RK/.

városbírák
Fejes György: A pécsi iparosok mint városbírák [1707—1762].
=1928—1929/2—3. 77—78. /KK/.

városépítészet
Jellachich Károly: Pécs a XIX-ik század közepén.
=1912/1—2. 20—58. /É/.

városfal
Nagy Lajos: Adatok a pécsi városfalak, városárok és három városkapu történetéhez.
=1978. 249—251. /RK/.

városi múzeum
A pécsi városi múzeum fejlődése.
=1908/1. 31—32. /RK/.

Madárgyűjteményünk gyarapítása.
=1908/1. 32. /RK/.

Benyovszky Móric gróf ajándéka.
=1908/2. 66. /RK/.

városi múzeum (folyt)
[Marosi Arnold] M. A.: A pécsi városi múzeum a londoni kiállításon.
=1908/2. 67. /RK/.

Tordai [Ányos]: A múzeum könyvtára.
=1908/2. 69—70. /RK/.

A múzeumból. [Rónaky Kálmán kinevezése.]
=1908/3. 124. /RK/.

[Tordai Ányos] T. A.: A múzeum könyvtáráról.
=1909/2. 87—88. /KK/.

A múzeumból. [Révai Sándor gyászhíre. Hímes tojás. Éremgyűjtemény.]
=1909/2. 90. /KK/.

A múzeumból. Ajándékok.
=1909/3. 116. /KK/.

Szentgáli Károly: A pécsi városi múzeum pénzgyűjteményéről.
=1909/4. 132—142. /É/.

[Szőnyi Ottó] Sz. O.: A városi múzeum köréből.
=1910/1. 21. /KK/.

Szőnyi Ottó: A városi múzeum köréből.
=1910/2. 60—62. /KK/.

Szőnyi Ottó: A pécsi városi múzeum ásatásai.
=1910/4. 122—124. /KK/.

Szőnyi Ottó: A városi múzeum köréből.
=1910/4. 124—125. /KK/.

Szőnyi Ottó: A városi múzeum köréből.
=1912/1—2. 81—82. /KK/.

Szőnyi Ottó: A városi múzeum köréből.
=1912/3. 128—129. /KK/.

Szőnyi Ottó: A pécsi városi múzeum köréből.
=1912/4. 161—163. /KK/.

Szőnyi Ottó: A városi múzeum köréből.
=1913/2. 81—83. /KK/.
városi múzeum (folyt)
Szőnyi Ottó: A városi múzeum köréből.
=1913/4. 163—165. /KK/.

Szőnyi Ottó: A pécsi városi múzeum gyarapodása.
=1914/2. 92—93. /KK/.

Szőnyi [Ottó]: A pécsi városi múzeum köréből.
=1916/3—4. 105—106. /KK/.

Fejes György: A múzeum közleményei. [A múzeum új neve; orvosi és gyógyszerészi kiállítás; római leletek; pénzleletek; csontleletek; mohácsi emlékünnepély; korvinák.]
=1928—1929/1. 37—43., 1 kép. /KK/.

Fejes György: A múzeum közleményei.
=1928—1929/2—3. 91—93., 1 kép. /KK/.

Fejes György: A múzeum közleményei. [Öskori agyag kézi-tűzhely.]
=1930/1—4. 95—98., 2 f. /KK/.

Török Gyula: A városi múzeum régiséggyűjteményének újabb jelentős szerzeményei.
=1941. 3—6.

városigazgatás
Kopasz Gábor: Pécs és baranyai mezővárosok rendészete a feudális korban.
=1964. 279—290., 6 kép.

Szakály Ferenc: Schreiber Farkas, pécsi bíró (1527—1542). (Pályakép néhány gazdaság- és társadalomtörténeti tanulsággal.)
=1975—1976. 75—102.

városkapu
Nagy Lajos: Adatok a pécsi városfalak, városárok és három városkapu történetéhez.
=1978. 249—251. /RK/.

városrendezés
Vargha Dezső: Városkép- és műemlékvédelem Pécsett a II. világháború idején.
=1984. 201—202. /RK/.

várostörténet
Fetter Antal: Pécs 1722-ben.
=1972—1973. 125—136.
várostörténet (folyt.)
Szita László: Adalékok az 1686-ban felszabadult Pécs történetéhez.
=1978. 245—246. /RK/.

Tóth Endre: A Quinque Basilicae — Quinque Ecclesiae helynevek lokalizálásához és értelmezéséhez.
=1991. 101—107.

vásárok
Fejes György: Mozaikszemek Pécs és Baranya multjából (1699—1848).
=1928—1929/1. 33—35. /KK/.

Dankó Imre: Adalékok a pécsi piacok és vásárok néprajzához.
=1964. 169—185., 11 kép.

Raýman János: A pécsi kiállítások és vásárok érmészeti emlékei. I. rész: 1888—1907.; II. rész: 1907-tő napjainkig.
=1994. 161—184., 32 ábra.; 1995. 107—128., 44 ábra.

Horváth Csilla: A múzeum helytörténeti gyűjteményében lévő, Pécset ábrázoló képes levelezőlapok VI. A Pécsi Országos Kiállítás és Vásár, 1907.
=1996—1997. 87—104., 43 kép.

Vásárosbéc
Uherkovich Ákos: A Zselic nagylepkefaunája I. Vásárosbéc környéke (Lepidoptera).
=1980. 85—98., 7 ábra.

Vasas
Fülep Ferenc: A vasasi kora-császárkori temető.
=1958. 103—127., XLVII—LVIII. t.

Regöly-Mérei Gyula: Palaeopathologiai vizsgálatok a Janus Pannonius Múzeum aeneolith-korból származó emberi csontlelet anyagán.
=1960. 75—83., I—VI. t.

Dombay János: Árpád-kori temetők Baranyában. I—II.
=1960. 135—158., 2 mell., XIII—XXIX. t.; 1961. 69—84., 2 mell., 7 kép, I—XV. t.

Vasváry György
Romváry Ferenc: A pécsi "Vasvári-telep" története. Vasvári György műgyűjteménye.
=1987. 163—224., 48 kép.

Vasváry ház
Romváry Ferenc: A pécsi "Vasváry ház" története.
=1989. 239—283., 48 kép.

vatyai kultúra
Bándi Gábor: Adatok Dunántúl korabronzkori történetéhez.
=1964. 65—72.

vázák
Szőnyi Ottó: A hágai békepalotába szánt vázák.
=1916/3—4. 98—100. /É/.

Vecchi, Gabriele, gróf, tábornok
Kápolnai Zsigmond: Vecchi tábornok és a pécsi polgárság a XVII. század végén.
=1909/3. 104—110. /É/.

Szőnyi Ottó: Adalékok Pécs régi helyrajzához.
=1910/4. 120—122. /KK/.

vegetáció
Horvát A. Olivér: Mecseki vegetációs tanulmányok I—. [A folytatás nem jelent meg.]
=1961. 33—44.

Horvát A. Olivér: Anthropogén-hatás a Mecsek-környék vegetációjára.
=1961. 45—49.

végrendeletek
Szentkirályi István: A Xavér-kápolna toronyórája.
=1928—1929/2—3. 77. /KK/.

vegyes erdők
Horvát Adolf Olivér: A mecseki vegyes erdők és bükkösök vegetációjának elemzése.
=1971. 13—24., 8 kép.

verses imádságok
Banó István: Verses imádságok dr. Berze Nagy János hagyatékából.
=1975—1976. 141—144., 1 kép.

vesztőhely
Madas József: A 17—19. századi pécsi vesztőhely.
=1977. 285—286. /RK/.

vesztőhely (folyt.)
Madas József: A pécsi vesztőhelyről.
=1980. 231—233. /RK/.

Vikár Béla
Olsvai Imre: Mit köszönhet a magyar népzenetudomány és zeneművészet Vikár Bélának és Berze Nagy Jánosnak?
=1980. 275—280.

Mándoki László: A találós kérdések Vikár Béla és Berze Nagy János munkásságában.
=1980. 281—286.

Együd Árpád: Vikár Béla és a somogyi népköltészet gyűjtése (A folklorista Vikár Béla nyomában).
=1980. 287—290.

Katona Imre: Vikár Béla kéziratos hagyatéka.
=1980. 291—293.

világháború, II. lásd háborúk

vile
Frankovics György: Vile-történetek a Dráva menti horvátoktól.
=1972—1973. 239—252., 1 térk.

villák 
Burger Alice: Római kori villa maradványai Komló határában. (Előzetes jelentés.)
=1967. 61—68., 6 kép, I—XIV. t.

Alice Sz. Burger: The Roman Villa and Mausoleum at Kővágószőlős, near Pécs (Sopianae). Excavations 1977—1982.
=1985—1986. 65—228., 179 kép.

Gyula J. Hajnóczi: The conceptual and actual reconstruction of the villa and the burial vault at Kővágószőlős.
=1985—1986. 229—236., 7 kép.

Ernő Horváth: Wooden remains from the Roman villa at Kővágószőlős.
=1985—1986. 237—241., 4 kép.

Katona Győr Zsuzsa: Római villaépület Komló, Mecsekfalvi úton.
=1993. 67—94., 15 ábra, 11 kép, XIV t.

Villány
Török Gyula: Az őskőkor emberének nyomai Baranyában.
=1939—1940. 4—5.

Nagy István: Újabb adatok Villány és környéke flórájához.
=1963. 75—79.

Villányi-hegység
Horvát A. Olivér — Papp László: A nagyharsányi Szársomlyón végzett mikroklímamérések eredményei.
=1964. 43—56., 7 ábra, 7 t.

Uherkovich Ákos: Adatok Baranya lepkefaunájának ismeretéhez. IV. A Villányi hegység nappali lepkéi.
=1972—1973. 33—43.

Vass Anna: Adatok a Villányi-hegység mikroszkópikus gombáinak ismeretéhez I. [A folytatás az Évkönyvben nem jelent meg.]
=1978. 25—30., 1 kép.

Uherkovich Ákos: Adatok Baranya nagylepkefaunájának ismeretéhez IX. Újabb faunisztikai adatok a Dráva-síkról és a Villányi-hegységből (Lepidoptera).
=1978. 41—49., 5 ábra.

Kevey Balázs: Fragmentális szurdokerdők a Villányi-hegységben.
=1984. 23—28., 2 ábra, 1 t.

Rácz István — Varga Zoltán: Adatok a Mecsek és a Villányi-hegység Orthoptera faunájának ismeretéhez.
=1984. 29—35., 3 ábra, 3 t.

Kevey Balázs: A Villányi hegység bükkösei.
=1985—1986. 7—9., 2 ábra.

Horvatovich Sándor: A Villányi-hegység futóbogarai (Coleoptera: Carabidae).
=1988. 19—25., 1 ábra.

Dénes Andrea — Molnár Attila — Sulyok József — Vidéki Róbert: A Himantoglossum caprinum (M.—Bieb.) Spreng. előfordulása és cönológiai viszonyai a Villányi-hegységben.
=1992. 19—25., 6 ábra, 2 t.

Dénes Andrea: A Mecsek és a Villányi-hegység karsztbokorerdői.
=1994. 5—31., 13 ábra, 5 táblázat, 6 t.

Villányi-hegység (folyt.)
Dénes Andrea: Adatok a Villányi-hegység flórájához.
=1995. 5—8., 1 ábra.

Antal Nagy: Data on the Orthoptera fauna of the Villány Hills, South Hungary.
=1998. 41—48., 4 ábra, 3 t.

Villánykövesd
Dombay János: Próbaásatás a villánykövesdi kőrézkori lakótelepen.
=1959. 55—73., 3 mell., IX—XXII. t.

Regöly-Mérei Gyula: Palaeopathologiai vizsgálatok a Janus Pannonius Múzeum aeneolith-korból származó emberi csontlelet anyagán.
=1960. 75—83., I—VI. t.

Zs. Zoffmann: Dates to the Burial Rites of the Lengyel Culture.
=1965. 55—59., 1 rajz, II t.

Zs. K. Zoffmann: An Anthropological Study of the Neolithic Cemetery at Villánykövesd (Lengyel Culture), Hungary.
=1968. 25—38., 3 kép, I—IV. t.

J. Makkay: The Chalcolithic Male Relief from Villánykövesd and the Earliest Male Figurines in South-Eastern Europa.
=1968. 39—62., 2 kép, 10 t.

Vincze ötvös
Holub József: Adatok Pécs város és Baranya megye történetéhez [XIV—XVI. század].
=1960. 183—196.

Vinkovics Benedek püspök
Fricsy Ádám: Pécs a XVII. század derekán. Vinkovics Benedek pécsi püspök 1639-es relációja.
=1984. 197—200. /RK/.

virágzás
Róna Jenő: A virágzás kezdete Pécsett 1910-ben.
=1911/3. 108—109. /É/.

Róna Jenő: Növényfenologiai megfigyelések Pécsett 1911-ben.
=1912/1—2. 64—66. /É/.

Róna Jenő: Növényfenológiai megfigyelések Pécsett 1912-ben.
=1913/1. 37—39. /É/.
virágzás (folyt.)
Róna Jenő: Növényfenológiai megfigyelések Pécsett.
=1914/3. 95—100. /É/.

virilista jegyzékek
Bérdi György: Pécs legnagyobb adófizetői 1887—1901.
=1975—1976. 113—125.

Visa János, mátai
Szentkirályi István: Mátai Visa János kanonok sérelmei és azok orvoslása. (1700.)
=1916/1—2. 24—26. /KK/.

visszajáró halottak
Zentai Tünde: A kísértet és a visszajáró halott epikus megjelenítése az Ormánságban.
=1969—1970. 297—308.

vízibogarak
Ádám László: A Janus Pannonius Múzeum vízibogár gyűjteménye (Coleoptera: Haliplidae, Gyrinidae, Dytiscidae, Laccophilidae, Noteridae, Hydroporidae).
=1995. 13—17.

vízmentesítés
Szőnyi Ottó: A pécsi őskeresztény cubiculum vízmentesítési munkálatai.
=1913/3. 120—124. /KK/.

vízminőség
Kádár Géza — Uherkovich Gábor: A pécsi Tettye-forrás limnológiai-vízminőségi jellemzői.
=1984. 7—16., 5 ábra, 1 kép, III t.

víztárózó
Uherkovich Gábor: A Jakab-hegy (Nyugati-Mecsek) ősi víztározójának algáiról.
=1975—1976. 7—16., 2 ábra, IV t.

vízvezeték
Gosztonyi Gyula: Pécs törökkori vízvezetéke.
=1941. 30—39., IV. t.

Parádi Nándor: Beszámoló a pécsi Tettyén 1957. évben végzett ásatásról.
=1958. 129—134., 3. mell., LIX—LXIII. t.

Kováts Valéria: Adalék Pécs középkori vízvezeték rendszeréhez (Pécs, Káptalan utca 4. szám).
=1977. 197—216., 14 ábra.
Vogl Ferenc
Szőnyi [Ottó]: Weber Xav. Ferenc festőművész két levele [1875].
=1916/3—4. 103—104. /KK/.

Volksbund
Kopasz Gábor: Adatok a baranyai volksbundista szervezkedés történetéhez.
=1965. 275—290.

Komanovics József: A hazai németség volksbundista — illetve hűségmozgalmi — szervezkedése, különös tekintettel Baranya megyére.
=1969—1970. 183—193.

vonaldíszes kerámia
K. Zoffmann Zsuzsanna: A közép-európai (KVK és DVK) valamint az alföldi (AVK) vonaldíszes kerámiák embertani leleteinek metrikus összehasonlítása.
=1991. 85—99., 4 ábra, 5 t.

Vörösmart
Szentkirályi István: A csatári pálosmonostor.
=1916/1—2. 11—14. /É/.

Vučedol—Zóki kultúra
Török Gyula: Újabb leletek a zóki Várhegytetőről.
=1942. 10—19., 1 kép, I—IV. t.

Ecsedy István: Bronzkori leletek Lánycsókról.
=1979. 95—112., 1 kép, XII t.

Vučedoli kultúra
Zsuzsanna K. Zoffmann: Die Anfarbeitung des kupferzeitlichen und frühbronzezeitlichen anthropologischen Materials aus Vučedol (Jugoslawien).
=1972—1973. 51—60., 1 téprk., 5 t.

Ecsedy István: Ásatások Zók-Várhegyen (1977—1982). (Előzetes jelentés.)
=1982. 59—105., 45 kép, XIV t.

Waltherr Gida
Szőnyi Ottó: A pécsi Dominikánus ház üvegképei.
=1913/2. 86. /KK/.

Weber Xaver Ferenc
Szőnyi [Ottó]: Weber Xav. Ferenc festőművész két levele [1875].
=1916/3—4. 103—104. /KK/.

Weber Xaver Ferenc (folyt.)
Wéber Xavér Ferenc (1829—1887) emléke.
=1930/1—4. 72—83., 1 kép. /É/.

Ludwig Ferenc: Wéber Xavér Ferenc emlékezete.
=1930/1—4. 73—78. /É/.

Nikelszky Géza: Wéber Xav. Ferenc méltatása.
=1930/1—4. 78—82. /É/.

Török Lajos: A Wéber-ünnepély bezáró beszéde.
=1930/1—4. 82—83. /É/.

Wosinszky Mór
Bitter Illés: Wosinszky Móric (1854—1907) emlékezete.
=1908/2. 41—49. /É/.

Ojtozi Eszter: Wosinszky Mór és A. A. Szpicin levelezése (Újabb adat a magyar-orosz tudományos kapcsolatok történetéhez).
=1958. 135—136.

Xavér templom
Szentkirályi István: A Xavér-kápolna toronyórája.
=1928—1929/2—3. 77. /KK/.

Zalai-dombság
Uherkovich Ákos: Adatok a Zalai-dombság nagylepkefaunájához (Lepidoptera).
=1980. 51—62.

zárdák
[Szőnyi Ottó] Sz. O. ism.: Szentkirályi István: A pécsi Notre-Dame nőzárda és iskolái.
=1908/4. 159—160.

Szentkirályi [István]: A máriagyűdi zárda történetéből.
=1913/4. 166—167. /KK/.

Szentkirályi István: Az első leánynevelő intézet Pécsett. (1743—1782.)
=1917/1—4. 8—13. /É/.

zászlók
Pécsi lovasssági zászló 1746-ból.
=1930/1—4. 54.

zászlók (folyt.)
Tegzes Ferenc: A pécsi munkásképző egylet dalkarának zászlaja.
=1979. 223—227., 2—3. ábra. /RK/.

Millei Ilona : Egy tizennyolcadik századi zászló restaurálása.
=1981. 219—234., 23 ábra.

Millei Ilona: A Pécsi Kerékpár Egyesület zászlajának konzerválása. Adatok a XIX. századvégi pécsi kerékpársport történetéhez.
=1994. 239—249., 14 ábra.

zefír-boglárkalepke
Konrad Fiedler — Bálint Zsolt: A zefír-boglárkalepke (Plebejus sephirus Frivaldszky, 1835) hernyóinak hangyaszimbiózisával kapcsolatos megfigyelések (Lepidoptera, Lycaenidae).
=1993. 61—66., 4 ábra.

zene
Rónaky Kálmán: Amtmann Prosper fuvolája. — Emlékezés Amtmann Prosper fuvolaművészre, családjára, kortársaira és az akkori életre. [Dietrich Ignác versével.]
=1913/3. 91—106., I t. /É/.

Szentkirályi [István]: A székesegyház első zenekara [1712].
=1930/1—4. 90—91. /KK/.

Olsvai Imre: Mit köszönhet a magyar népzenetudomány és zeneművészet Vikár Bélának és Berze Nagy Jánosnak?
=1980. 275—280.

Nádor Tamás: Bárdos Lajos és Pécs—Baranya.
=1988. 169—184., 13 kép.

Zengő
Kárpáti Gábor: Elpusztult középkori települések Pécsváradon.
=1983. 117—130., 6 kép, X t.

zengőlegyek
Tóth Sándor: Adatok a Mecsek zengőlégy faunájához (Diptera: Syrphidae).
=1977. 107—116., 11 ábra.

Zengővárkony
Dombay János: A Baranyavármegyei múzeum őskori agyagszobrai.
=1939—1940. 6—10., 1/a—c. kép, I. t.

Zengővárkony (folyt.)
Dombay János: Későrómai temetők Baranyában.
=1957. 181—330., I—XL. t.

Regöly-Mérei Gyula: Palaeopathologiai vizsgálatok a Janus Pannonius Múzeum aeneolith-korból származó emberi csontlelet anyagán.
=1960. 75—83., I—VI. t.

Bökönyi Sándor: A lengyeli kultúra gerinces faunája. I—III.
=1960. 85—133., VII—XII. t.; 1961. 91—104.; 1962. 73—101.

Zs. Zoffmann: Dates to the Burial Rites of the Lengyel Culture.
=1965. 55—59., 1 rajz, II t.

Zsuzsanna K. Zoffmann: Anthropological Analysis of the Cemetery at Zengővárkony and the Neolithical Lengyel Culture in SW-Hungary.
=1969—1970. 53—73., 2 kép, 14 t., I—XIV. t.

Zsuzsanna K. Zoffmann: Die unveröffentlichen Pläne des neolitischen Gräberfeldes von Zengővárkony.
=1972—1973. 47—50.

Sz. Bognár Éva: Zengővárkonyi főkötők.
=1972—1973. 253—260., 9 kép.

Tüskés Tibor: Források a XX. századi művészettörténetből. Adatok Fülep Lajos zengővárkonyi éveihez.
=1975—1976. 267—279.

István Zalai-Gaál: Die chronologischen Grundfragen des neolithischen Gräberfeldes von Zengővárkony.
=1980. 101—110., 2 t., 1 tasakolt térk.

Zentai Tünde: A zengővárkonyi ház.
=1984. 211—238., 32 kép, 1 családfa.

Zentai János
Andrásfalvy Bertalan: Zentai János (1907—1973). Nekrológ.
=1972—1973. 261—262., 1 f.

zergevirág
Róna Jenő: Doronicum Nendtvichi.
=1909/2. 89. /KK/.

Zók
Török Gyula: Újabb leletek a zóki Várhegytetőről.
=1942. 10—19., 1 kép, I—IV. t.

Zók-Várhegy
Ecsedy István: Ásatások Zók-Várhegyen (1977—1982). (Előzetes jelentés.)
=1982. 59—105., 45 kép, XIV t.

zóki kultúra
Bándi Gábor — K. Zoffmann Zsuzsanna: Középső bronzkori hamvasztásos temetők Baranyában.
=1966. 43—56., I—XV. t.

zománckép
Kéri Nagy Béla: Előkerült egy eredeti zománckép a Tanácsköztársaság időszakából.
=1979. 222—223., 1. ábra. /RK/.

zongoragyártás
Bezerédy Győző: Dokumentumok [házassági szerződés; zongoragyártás; Májer Móric botanikus levele].
=1987. 125—127. /RK/.

Zrínyi Miklós gróf, hadvezér
Papp László: Szigetvár XVI—XVII. századi erősség-rendszere és ábrázolásai.
=1965. 213—255., 28 kép.

Jenei Ferenc: A "Szigeti Veszedelem" magyar hősei.
=1965. 257—262., 1 kép.

Zrínyi Miklós gróf, költő és hadvezér
Székely György: Zrínyi Miklós, a költő és államférfi.
=1964. 263—277.

Zrínyi Miklós Múzeum
Kováts Valéria: A szigetvári Zrínyi Miklós Múzeum története.
=1963. 217—249., 23 kép.

Zrínyi-kultusz
Kováts Valéria: Szigetvári történeti néphagyományok. I—II.
=1961. 129—138.; 1962. 249—285., 32 kép.

Zselic
Vass Anna: Adatok a Zselicség mikrogomba flórájának ismeretéhez.
=1971. 7—12., 4 rajz.
Zselic (folyt.)
Uherkovich Ákos: A Zselic nagylepkefaunája I. Vásárosbéc környéke (Lepidoptera).
=1980. 85—98., 7 ábra.

Uherkovich Ákos: A Zselic nagylepkefaunája II. Délkelet-Zselic (Lepidoptera).
=1981. 33—50., 13 ábra.

Uherkovich Ákos: A Zselic nagylepkefaunája III. Kelet-Zselic: Palé környéke (Lepidoptera).
=1982. 37—50., 8 ábra.

Tarján Gábor: A Dél-Zselic népi építkezése.
=1982. 217—268., 4 rajz, III térk., 60 f.

Horvatovich Sándor: A Zselic futóbogarai (Coleoptera, Carabidae).
=1989. 5—14., 1 ábra.

Sára U. Nógrádi — Ákos Uherkovich: The Trichoptera fauna of the Zselic Downs, Hungary.
=1989. 15—38., 11 ábra, 11 t.

Józan Zsolt: A Zselic méhszerű (Hymenoptera, Apoidea) faunájának alapvetése.
=1989. 81—92., 8 t.

Ábrahám Levente — Uherkovich Ákos: A Zselic nagylepkéi (Lepidoptera) I. [A folytatás az Évkönyvben nem jelent meg.]
=1993. 47—59., 1 ábra.

Iharos Gyula — Vargha Béla: Tardigradák a Zselic területéről.
=1994. 33—38., 1 térk., 7 t.

Sonkoly Károly: A forradalmi építészet hatásának ritka emléke a Zselicben (A somogyhárságyi Festetics-Raczynszka mauzóleum).
=1996—1997. 159—192., 14 kép.

Zsibót-Domolospuszta
Szalai Ferenc: A Pécs-Málom és a Zsibót-Domolospuszta lelőhelyeken feltárt koranépvándorláskori temetkezések antropológiai vizsgálata.
=1993. 103—114., 1 ábra, 5 táblázat, 3 t.

zsidók
Cserkuti Adolf: Az első pécsi zsidók.
=1914/1. 1—27. /É/.

zsidók (folyt.)
Horváth Kázmér: A zsidók letelepedése Mohácson. [Első kérelem: 1828, első engedély: 1845.]
=1928—1929/4. 138—139. /KK/.

Bérdi György: Pécs legnagyobb adófizetői 1887—1901.
=1975—1976. 113—125.

Radnóti Ilona: Adatok a Baranya megyei zsidóságról a 18. századi összeírások alapján.
=1994. 135—142., 5 t.

Radnóti Ilona: Adatok a 18. századi Baranya megyei zsidóság foglalkozásáról és jövedelméről.
=1995. 69—87., 16 t.

Radnóti Ilona: Temetkezési szokások a pécsi-baranyai zsidóság körében a dualizmus korában.
=1998. 181—192., 14 ábra.

Rónai Béla: Zsidók a magyarországi földrajzi nevekben.
=1998. 259—262.

Zsivics Mátyás
Szentkirályi István: Régi theologiai tanárok [XVIII. század vége].
=1916/1—2. 24. /KK/.

Zsolnay eozin
M. Zsolnay Margit: A Zsolnay eozin üvegek.
=1958. 201—202., LXXXI—LXXXVII. t.

Zsolnay gyár
Szőnyi Ottó: A hágai békepalotába szánt vázák.
=1916/3—4. 98—100. /É/.

"Fazekas." [Mattyasovszky Zsolnay Tibor]: A Zsolnay gyárról.
=1941. 91—98.

Martyn Ferenc: Sinkó András.
=1941. 99—102.

Hárs Éva: Festőművészek a Zsolnay kerámiagyárban.
=1965. 293—305., 12 kép, I—V. t.

Zsolnay gyár (folyt.)
Romváry Ferenc: Sinkó András művészetéről.
=1966. 269—291., 29 kép.

Mendöl Zsuzsa: Apáti Abt Sándor [1870—1916] és működése a Zsolnay gyárban.
=1974. 315—331., 24 kép.

Mendöl Zsuzsanna: A Zsolnay gyárban készült kerámia közkutak, szökőkutak.
=1983. 329—352., XIV t.

Kovács Orsolya: Klein Ármin, a Zsolnay gyár tervezőművésze a JPM Zsolnay gyűjteménye alapján (1876—83).
=1990. 201—216., 18 ábra.

Mattyasovszky Zsolnay Tamás: Az egykori Zsolnay-gyárak budapesti lerakatai.
=1996—1997. 71—86., 23 kép.

Hárs Éva: Volt-e 1875-ben Zsolnay eozin? A "Julcsa-tál".
=1996—1997. 193—199., 14 kép.

Zsolnay kerámiák
Sarkadiné Hárs Éva: Lüszterfényű kerámiák és a Zsolnay eosinmázas edények.
=1962. 369—386., 9 kép, I—XI. t.

Kovács Orsolya: Népi elemek, folklorizálás a Zsolnay kerámiában.
=1995. 211—223., 17 ábra.

Zsolnay Vilmos
Zsolnay Vilmos (1828—1900) emlékezete. 1—4.
=1928—1929/2—3. 49—52., 3 kép; 74—76., 3 kép; 89—90., 2 kép; 95., 1 kép a Zsolnay-szoborról: Horvay János készítette.

Martyn Ferenc: A festő Zsolnay Vilmos.
=1942. 80—81., XII. t.

Sarkadiné Hárs Éva: Zsolnay Vilmos, a festő.
=1958. 197—199., LXV—LXXX. t.

Kőhegyi Mihály: Zsolnay Vilmos két levele Székely Bertalanhoz [1894].
=1968. 315—317.

Zsolnay-szobor
[Marosi Arnold] M. A.: A pécsi városi múzeum a londoni kiállításon.
=1908/2. 67. /RK/.