# Az opera varázslója Díszlettervek Oláh Gusztáv életművéből
Ottorino Respighi: A láng Az opera magyarországi ősbemutatóját 1935. április 17-én tartották az Operaházban. Az előadás rendezője, díszlet- és jelmeztervezője Oláh Gusztáv volt. Az Operaház A lánggal nagy sikerrel vendégszerepelt 1938. május 6-án Firenzében a Maggio Musicalén és 1940. január 14-én a milánói Scalában.
A helytartói palota terme. II. felvonás |  | Jelenetkép az előadásból
[...] Ifj: Oláh Gusztáv díszletei a nagytehetségű színpadépítő legnagyobb munkái közé tartozik. Ravenna, Konstantinápoly és Palermo egyházi emlékeiből rekonstruálta a világi architektura építményeit is. Az ő ravennai palatiuma, valóban, Nagy Teodorik palotája, mint ahogyan a Sant Appolinare Nuovoban lévő mozaikképekből erre következtethetünk. Nagy stílusérzék, művészettörténeti készültség és intuitiv fantázia egyesül ragyogó díszleteiben. Az első fölvonásban a palatium terrasza, a másodikban belső csarnoka, a harmadikban egyik terme, végül a San Vitale belseje, a márványok, a mozaikok összes káprázatát elénk varázsolja szúrós szemű, hieratikus szentjeivel, félhomályba vesző csillogásaival. A San Vitale beállítása egyike a legzseniálisabb színházi díszleteknek a sárgás, tömjénfüstös gyertyafény és a háttér félsötét kápolnájának remek ellentétével, amelynek homályában szinte bizáncian képszerűvé merevedve trónol Eudoxia udvarhölgyeivel. A beható stílustanulmányok alapján készilt selyem- és brokátjelmezek csak kiegészítik a művészi hatás tökéletes voltát. A mozgalmas rendezés, a tömegek izgalmas fölvonultatása is Oláh Gusztáv érdeme. [...] (Ybl Ervin: A láng. Budapesti Hírlap, 1935. április 17.)
A San Vitale belseje. III. felvonás, 2. kép |  | Jelenetkép a III. felvonásból
[...] De nem kevésbé lehet büszke Operaházunk Oláh Gusztávnak mesébe illően szép díszleteire és az opera minden zenedrámai gazdagságát egészen magasrendű zenei és színpadi érzékkel kiaknázó rendezőművészetére. A legelőkelőbb esztétikai szellem nyilatkozott meg ennek a színpadi beállításnak minden részletében, a nagy tömegjelenetek dekoratív pompájában és nagyvonalú mozgalmasságában csakúgy, mint az egyes magánszereplők színészi tehetségét kiválóan kamatoztató, sőt felfokozó drámai instrukciókban. [...] (Tóth Aladár: A láng. Respighi újdonság az Operaházban. Pesti Napló, 1935. április 17.)
Bodó Erzsi és Palló Imre |  | Losonczy György Basilio szerepében |  | Walter Rózsi és Lendvai Andor
Gyönyörű közönséget vonzott és a legszebb sikert aratta tegnap este a budapesti Operaház a mi Scalánkban; a nemes baráti nemzet válogatott művészi együttese valóban nem részesülhetett volna ennél melegebb és magas szinvonalához méltóbb fogadtatásban. Mélységesen átérzett, meggyőződéses elismerés váltotta ki a minden felvonás végén felzúgó egyhangú és tartós tapsvihart. [...] A példásan összeforrott, nagyhatású előadás semmit sem mellőzött sem hangok, sem szinpadi és festői beállitás terén, avégből, hogy a lehető legszebb eredményeket tudja felmutatni. [...] Kivételes méltánylásban kell részesitenünk a darab beállitását, Oláh Gusztáv főrendező, egyben a szinpadi képek és jelmezek tervezőjének munkáját. Összegezve benyomásainkat, azt kell mondanunk, hogy mesteri kézzel irányitotta az egész előadást és ritka érdekességű, megkapó megvilágitású szinpadi képeket alkotott a darabhoz. [...] A lezajlott estének kiemelkedő jelentőségét a közönség soraiban feltűnt számos előkelőség hangsúlyozta. Az előadást bevezető magyar és olasz himnuszoknak felállva tapsolt a közönség. (Respighi La fiammája a Magyar Királyi Operaház együttesével a Scalában. II sole, 1940. január)
Udvarhölgyek jelmeze |  | Eudoxia jelmeze |  | Tutsek Piroska Eudoxia szerepében
A lap tetejére