| - 9 - |
| *** Lépjünk ismét nagyobbat és vázoljuk fel három nagy emberirtás, a múlt évezred közepétől a közelmúltig folyó indián-irtás és négerek tömegének rabszolgaságba hurcolása, valamint az I. és II. évezred fordulójától évszázadokon keresztül dúló vallásháborúk történelmét, megkísérelve az áldozatok számának meghatározását. A mai ember emlékezetében leginkább talán a néger rabszolgaság él, eleveníthető fel. Két meglepetés is ért a kérdés adatai után kutatva, egyrészt igen kevés számszerű adat varázsolható elő az Interneten, másrészt az eddig elért adatok jóval kisebb jelentőségűnek tűntetik fel ezt a zsákmányszerzésből eredő, de a fajgyűlölet egyik eklatáns példáját jelentő ember-kereskedelmet, embertömegek mélységes megalázását. Úgy tűnik, ismét 'mindössze' néhány millió ember meggyalázásáról szól a történet. Nézzünk meg néhány információt Eddie Becker rendkívül alapos, 'Chronology on the History of Slavery and Racism' (A rabszolgaság és a rasszizmus történelmének kronológiája') című Web-lapjáról: - Az első nyilvános rabszolga-aukciót 1638-ban tartották az amerikai Jamestown-ban. - Már 1640 júliusában 30 korbácsütésre, 'R' betűnek (runaway = szökött) az arcára sütésére és 'egy évig vagy ameddig a gazdája jónak látja' bilincsben dolgozásra ítéltek egy szökésben elfogott virginiai rabszolgát. 'Róma árnya' - jegyzi meg a szerző. - Virginiában 1662-ben törvényt alkotnak, amely szerint a rabszolga anyák gyermekei is rabszolgáknak születnek, akármi az apa státusza. Egy 1667-ben hozott újabb rendelkezés örök életre szóló 'szolgaságra' kötelezte az adott-vett embereket, ezzel véglegesen intézményesítve a rabszolgaságot. - 1638-ban egy férfi rabszolgát 27 $-ért lehetett kapni, míg az 'európai munkás' napszáma 70 $-cent volt, azaz a rabszolga ára 38 napi bérnek felelt meg. - Számomra új, rendkívül érdekes és Afrika modern történelmének megértéséhez is fontos megállapítás: Az afrikaiak nem csupán szakképzett munkások, hanem a trópusi mezőgazdaság szakértői is voltak, ezért igen jó munkaerőkként lehetett őket alkalmazni az ültetvényeken. Mivel nagyobb ellenálló képességgel rendelkeztek a maláriával és sárgalázzal szemben, mint az európai és indián munkaerő, alkalmasabbak voltak a trópusi viszonyok közötti munkára. Míg eleinte 'fehér és vörös (indián)' munkásokat alkalmaztak, az akut munkaerőhiány végső megoldását az afrikaiak jelentették. - Kevés adatot találtam eddig az érintett embertömegről. Amit találok, itt közlöm, kicsit beljebb kezdve: - Az első megfogható adatom 'statikus', az United States Historical Census Data Browser -ből az 1860 évre vonatkozik, akkor, a rabszolgaság betiltása előtt öt évvel az USA-ban (egyedül az USA-ban!) 3 947 000 rabszolgát tartottak számon. Revideálnom kell a bevezető kiszólásomat, miszerint 'csupán' milliókat érintett ez a felfoghatatlan 'fehér' aljasság. Ha több mint négy évszázad alatt milliós nagyságrendben tartottak rabszolgákat csak az USA-ban, ennek az ördögi intézménynek több tízmillió érintettje kellett legyen, különösen, ha tudjuk, hogy az Afrikában rabul ejtett emberek mintegy fele elpusztult, mire munkára lehetett volna fogni! - A Met Special Topics -ban, a 'The Transatlantic Slave Trade' c. cikk írja: - "Az afrikai rabszolgák képezték az Európa és Afrika közötti kereskedelem alapját. Észak- és Dél-Amerika, valamint a Karib-szigetek Európa által történt leigázása és gyarmatosítása a XV. századtól kezdve kielégíthetetlen igényt generált az afrikai munkaerő iránt, amelyet az Új Világ trópusi viszonyai között végzett munkára alkalmasabbnak tartottak. Az Atlanti Óceánon keresztül importált rabszolgák száma gyorsan nőtt, a XVI. századi mintegy évi 5000-ről a XVIII. századi évi 100 000 feletti számig." Kis okoskodással ebből kikövetkeztethető, hogy az 1500-as években (ellentmondás van a fentebb jelölt 1638 évi kezdetek és az itt megjelölt évszázad között, igyekszem tisztázni) importált cca. 310 000-hez és az 1700-as évek kb. 10 millió rabszolgájához hozzátesszük az 'interpolálással' cca. 5 millióra tehető, a XVII. században rabszolgaságba hajtott embereket, valamint a lentebb említett, 1809 és 1861 között 'importált' egymilliót (bár ez a szám csak az USA-ra vonatkozik) és hiszünk az 'úton megfeleződésben', szomorúan kell megállapítanunk, hogy legkevesebb 33 millió embert érintett a rabszolgaság gyalázata. (Találtam forrást az Interneten, amelyik szerint '...legkevesebb 30 millió, de lehetséges, hogy 40 - 60 millió afrikait öltek meg, többségüket életük virágjában és mielőtt még dolgozni tudtak volna az ültetvényeken...' ("Of course, there also were the unique horrors of the African slave trade, during the course of which at least 30,000,000-and possibly as many as 40,000,000 to 60,000,000-Africans were killed, most of them in the prime of their lives, before they even had a chance to begin working as human chattel on plantations in the Indies and the Americas.") Visszautalok itt a 'V. A kapitalizmus' fejezetben a mai rabszolgaságról írtakra, ahol olyan forrást idéztem, amely szerint a szerző által kalkulált 27 millió érintett 'rivalizál' a négy évszázad alatt Afrikából elhurcoltak számával. Mint ott is említettem, ez a szám nyilvánvalóan alulkalkulált, tehát tényleg azonos nagyságrendben mozognak ezek a horrorisztikus adatok! - Itt ismét találkoztam az akkori afrikai fejlettségi szintre történő utalással: ..."Az európaiak textíliákkal, faragványokkal, fűszerekkel, elefántcsonttal, gumival (ruggyantával?) és rabszolgákkal tértek vissza." Majd: "A gyarmatosítás előtti Afrikáról szóló általános hiedelmekkel szemben a helyi gyártók (!!!) ebben az időben összemérhető, ha nem magasabbrendű termékeket gyártottak, mint az iparosodás előtti Európában. A 'bennszülött kovács-technológiák' fejlettsége eredményeképpen a szub-szaharai Afrika egyes területeinek kovácsai jobb minőségű acélt állítottak elő, mint európai vetélytársaik és a magas fejlettségi szintet képviselő nyugat-afrikai textil-műhelyek (!) exportra gyártottak finom textíliákat jóval az európai kereskedők megjelenése előtt." Magyarul: ismét igaztalannak bizonyulnak a vádak, hogy Afrika szegénységéért a helyi lakosság ostobasága és lustasága, a vezetők korrupt volta felelős. Igazabbnak tűnik az a feltevés, hogy a munkaerő javának rabszolgasorsra juttatása, a fejlett - és természetszerűen gazdag - területek kirablása, a helyi tudás és kapacitások tönkretétele, az európai barbarizmus az igazi felelős. - És nem lehetett megálljt parancsolni: Curtin történész szerint durván egymillió rabszolgát importáltak az Egyesült Államokba a törvények megkerülésével, 1809 és 1861 között. A 'végleges' betiltásra 1865-ben került sor. Nem folytatom tovább a téma tárgyalását, elég, ha utalok a (főként) az USA déli államaiban a legutóbbi időkig folyt kegyetlen néger-elnyomásra (pl. Ku Klux Klan) Hihetetlenül beteg, barbár világ! * A fekete rabszolgák sorsánál is elképesztőbb, megrendítőbb történet az amerikai kontinensek indiánjainak kiirtása. Egyetlen számot emelek ki a lentebb adott linkekből: valószínű, hogy a kiirtott indián lakosság száma eléri a 100 milliót, ami egyenértékű azzal, mintha ma 600 - 700 millió embert gyilkolnának meg, módszeres kegyetlenséggel, az európai, 'történelmi' egyházak lelkes támogatásával. Fellapoztam néhány indiánokkal foglalkozó Web-lapot és kevés kommentárral adom: - Írások az őslakos amerikaiakról - rendkívül érdekes emlékezések az indián őslakosságról, részben indiánok maguk emlékeznek szüleikre, szokásaikra, történésekre. Az emberiség legaljasabb emberirtásának írott emlékei, nagyon elgondolkodtatók! - Azt hiszem itt találtam rá az irokézek öt 'nemzetet' szövetségbe fogó törvényére - The Great Binding Law, Gayanashagoma -, amelyben a 'Hosszú levelek fája' alatt tanácskoznak és döntenek a bölcsek, nem szép? És egyértelmű bizonyítéka a bölcs politikai gondolkodásnak 1390 és 1500 között. Bennszülöttek voltak, bölcsebbek eltaposóiknál! - Az indiánok irtása - a los angelesi 'Loyola Marymount' egyetem diáklánya tanulmánya tömör megfogalmazásban foglakozik azzal, hogy az indiánok ellen genocídium folyt Kolumbusz partraszállásától a közelmúltig, ami a föld iránti igény növekedésével a XX. században intenzifikálódott. Idézi Lincoln elnököt: 'President Lincoln stated, "So that if the savages cannot be civilized and quit their present pursuits, they will, in consequence of their stubbornness, dwindle and moulder away, from causes perhaps imperceptible to us, until the whole shall become extinct"' (Lincoln elnök nyilatkozta: "Ha a vadakat nem lehet civilizálni és nem hagyják abba jelenlegi tevékenységüket, a csökönyösségük eredményeként el fognak sorvadni és szét fognak morzsolódni általunk talán felfoghatatlan okok miatt, mígnem valamennyien el nem tűnnek.") Ha egy állam elnökének ez a véleménye a legázolt kontinens honpolgárairól, nem is végződhetett az indián genocídium másként, mint a majdnem teljes kiirtásukkal. A folyamatot mind megalázóbb 'szerződések' sorozata kísérte, amelyeket rezzenéstelenül vettek semmibe a hódítók, nem csak Észak-Amerikában, hanem mindenütt, ahol az Atlanti óceán túlpartján megjelentek. Van ország, Kuba, ahol az utolsó szálig minden indiánt megöltek, az utolsó felkelő törzs törzsfőnökét elevenen égették meg máglyán. És a bekövetkező munkaerő-hiány miatt egymillió néger rabszolgát importáltak! (Kénytelen vagyok helyesbíteni: Kubáról újra olvasgatva arra a megállapításra bukkantam, hogy nem igaz a teljes kiirtás! A hódítók könnyebben szerezték meg az őslakosok földjét, ha a kiirtásukról adtak hírt a messzi Európába.) - Csak Kaliforniában: California and The Indian Wars - a mai Kaliforniában vívott 'indián háborúk' története olvasható szépen sorrendbe szedve. Okok? Az ősi földek elrablása - és következményei. - Genocide & Economics - ugyancsak Kaliforniáról szól, ahol "Whites in California hunted Indians 'as though they were wild beasts' and shot them 'with as much nonchalance as though they were squirrels.'" (A fehérek Kaliforniában úgy vadásztak az indiánokra, mintha vadállatok lettek volna, olyan nemtörődömséggel lőtték le őket, mint a mókusokat.) - American Holocaust - egyetlen mondat a műből: "...the total extermination of many American Indian peoples and the near-extermination of others, in numbers that eventually totaled close to 100,000,000...", azaz sok amerikai indián nép teljes kiirtása és mások közel kiirtása olyan számban, ami összességében közel százmillió volt...(!!!) Egy rossz grafikonból annyi világos, hogy 1750.-ben a világ lakossága nem érte el az 1 milliárdot. Abból 100 milliót kiirtani annyi, mint ma megölni 600-700 millió embert. Irtózat! - Kanada: Bill C-31: The Abocide Bill - The Culmination of Extermination Policy - rendkívül izgalmas site, a 'Congress of Aboriginal Peoples' (A bennszülött népek kongresszusa) foglalkozik (alapvetően) a rezervátumokon kívül élő őslakosok sorsával, ismertet törzseket, nyelveket.... - Virginia Indian History - számunkra talán a sziú indiánokról (mert sokat hallottunk róluk gyermekkorunkban) szóló híradások a legérdekesebbek, de több törzsi Web-lap található a site-on, linkként. - Indian History (of Kansas) - a mai Kansas indiánjaival foglalkozik, ez is mélyen elszomorító történet. - Az apacsok történelme - egy sor a Web-oldalról: ...'De a spanyolok megérkeztével minden megváltozott: az egyik feszültség-forrásként a spanyol rabszolga-kereskedők tevékenysége szolgált, akik rabszolgákat vadásztak, akiket aztán az észak-mexikói Chihuahua ezüstbányáiban dolgoztattak.' ("But the arrival of the Spaniards changed everything. A source of friction was the activity of Spanish slave traders, who hunted down captives to serve as labor in the silver mines of Chihuahua in northern Mexico.") - Észak-amerikai indiánok fotói - Ez a rendkívül gazdag fotógyűjtemény egyben remek áttekintést is ad Észak-Amerika indián törzseiről. - DeSoto hódításai - spanyol kísérlet Észak-Amerika meghódítására, amely végül sikertelenül végződött, bár rendkívüli kegyetlenséggel hódítottak. * A háborúk történelméből kiemelt témák mellett érdemes néhány percet az indiai háborúk, hadviselés kérdésével eltölteni. India történelme is felfogható háborúk láncolataként, hiszen a mai ős-indiaiak is több hullámban érkeztek a kontinensnyi földrészre, a dravidák és árják hullámai se nyomulhattak előre fegyverhasználat nélkül, a legnagyobb eposzok is háborúkról szólnak. A második nagy hullámot azonban követték a muzulmán, majd a keresztény betolakodók, akikkel kegyetlen csatákat kellett vívniuk a hinduknak. Mégis, a hinduk emberibbek maradtak a háborúik során, mint hódítóik. India történelme - nem találtam ennél jobb és tömörebb összefoglalót India történelméről: tabló, korszakokra bontva. A háborúk könnyen kikereshetők. India hadászatával fentebb már foglalkoztunk; tekintsék az itt következő néhány érdekességet kiegészítésnek: - 2300 éve írt könyvben elemzik a különbséget igazságos és jogtalan háború között; - a hajózás a korai korszakokban óriási szerepet játszott, hajóhadakkal rendelkeztek, a nagyobb hajók mérete hihetetlen, 1000 fő szállítására alkalmasakat is építettek (teljesen új számomra, a jó pap...); - ismerték a puskaport, tüzérséggel rendelkeztek; - nyugati kutatók is kezdik hinni, hogy az eposzokban és egyéb - pl. katonai - művekben szereplő repülő szerkezetek, a ' vimanák' léteztek, sőt légicsatákat vívtak; másik forrás; további: az 'Anti-Gravity Handbook'; - a tüzérség a cigányok közvetítésével jutott Európába, magyar cigányokra is történik utalás: ...." Rishi szerint a romák Európa több országában segítettek tüzérséget létrehozni. ... Bizonyítékul szolgál a László magyar király által 1496-ban Polgár Tamásnak - 25 sátorból álló vándorcigány-közösség vajdájának - adott megbízás, amely arról szól, hogy a vajda az embereivel Fünfkirchenben ágyúgolyókat és más lőszereket készítettek Sigismond püspök részére. ... 1546-ban, amikor az angolok védték Boulogne-t a franciákkal szemben, az utóbbiak két gyakorlott magyar roma segítségét vették igénybe, hogy sok, az eddigieknél nagyobb kaliberű ágyút gyártsanak. A XVI. század magyar romái teljesebb tudással rendelkeztek a tüzérségi fegyverek gyártásában, mint Nyugat-Európa fajai." - a világ más tájain elképzelhetetlenül 'humánus' (ha ilyenről egyáltalán szabad beszélni a háborúkkal összefüggésben) harci törvények uralkodtak (l. fentebb a háborúk jogosságával foglalkozó témakörben is): " ...Az igazságos háborút (Dharmayuddha) a 'Királyok és Harcosok törvénye' szerint kellett vívni. A hindu háború törvényei nagyon lovagias és emberséges, tiltja fegyvertelenek, nők, öregek és a megvertek megölését. Megastenes felfigyelt arra, hogy az indiaiak a hadviselés során sohasem pusztítják a ellenség földjét tűzzel és nem vágják ki a fáikat." További vélemények az indiai hadviselésről: Háborúk indiai módra (részletek angolul) - India történelmét az európai agresszorok, gyarmatosítók írták, ezért a régmúlt történelme elhalványul (időre lesz szükség, amíg a szükséges kutatásokat elvégzik az indiai tudósok). "...Ennélfogva uralkodó tendencia, hogy India konfliktusait a sok vallás létezésével indokolják. Pedig történelmileg nem India, hanem Európa volt az, amelyik következetesen készítette elő a vallási alapot a háborúkhoz. Az európai hatalom és civilizáció elterjesztése a Föld egész felszínén a jelenkor századai alatt úgy tekinthető, mint a nem-európai világ kultúráiba való folyamatos behatolás szériái. Sehol Ázsiában nem érzékelhetők olyan mélyrehatóan ennek a benyomulásnak a hatásai, mint Indiában." És az ellenpont: a nagymogul Akbar vérengzései - Akbar-t a legkegyesebb nagymogulok között tartják számon, a kegyetlensége mégis mérhetetlen volt. Egyetlen kiemelés: A második panipat-i csata után 'győzelmi tornyot' emelt a foglyul ejtett, magukat megadó hinduk levágott fejéből. Később, 1568 február 24.-én, Chitod elestekor Akbar ismét lemészároltatott több mint 30 000 fegyvertelen, fogságába esett hindu parasztot. Nem lehet eléggé hangsúlyozni, hogy aki ért angolul, feltétlenül tanulmányozza a Hindu Wisdom site-ot és azon belül különösen a European Imperialism oldalt. Sokat olvashat a hindu bölcseletről, világlátásról, de az európai és iszlám barbarizmusról is - az indiai kultúrához mérve. Egy gondolatot és egy angol bosszúhadjárat leírását emelem ki, szinte véletlenszerűen: (1) Aldous Huxley (1894-1963) angol író, aki az angol uralkodó osztály legkiemelkedőbb tagjaival is dicsekvő családba született észrevételezi a Perennial Philosophy (ISBN 0060901918) című munkájában: "Az iszlám szent háborúk és üldöztetések feketelistája - a későbbi kereszténységéhez mérhető." ("Islam's black record of holy wars and persecution - a record comparable to that of later Christianity.") No comment! (2) Az 1857-es 'mutiny' követő angol bosszúból részletek: "At the site of the massacre of women in Cawnpore, the British made their captives lick the dried blood off the floor before hanging them. The war rumbled on until late in 1858, but the executions continued until well into 1859, rebels being hanged or shot without trial, convicted mutineers being lashed to the muzzles of guns and blown to pieces.", azaz asszonyokkal felnyalatták a száradt vért a padlóról, mielőtt felakasztották őket, a háború 1858 végéig tartott, de a kivégzések messze belenyúltak 1859-be, a felkelőket tárgyalás nélkül felakasztották vagy agyonlőtték, az elítélt zendülőket ágyúcső torkára kötözték és az ágyút elsütve cafatokra tépték. India feldarabolása és következményei (1) és (2) - másfélmillió halott, mert az India-Pakisztán határ kijelölésekor nem teremtődött etnikailag tiszta kép, 14 - 18 millió (!!) szerencsétlen menekült Pakisztánból Indiába és fordítva és atrocitás atrocitást követett. Hála az angolok ostoba és dölyfös politikájának: hirtelen akartak megszabadulni a már kifosztott nép-kohótól és felszínes etnikai ismeretekkel rendelkező emberrel húzatták meg a határvonalat. * Az iszlám háborúkról általános vélemény, hogy a világtörténelem legszörnyűbb vérengzései voltak. Igaz, ami igaz: nem bántak kesztyűs kézzel a leigázni kívántakkal, sőt a leigázottakkal sem. Lássuk csak: - Az iszlám háborúk - az iszlám 'keresztesháborúk'-tól kezdve napjaink fanatikus csoportjaiig próbálja áttekinteni az iszlám hódító törekvéseit. - Az iszlám birodalom/birodalmak - térképekkel is kísért, az előzőnél jobban rendezett összefoglaló az iszlám birodalmakról, Medinától kezdve Cordobán és a török birodalmon keresztül a Nagymogulokig. A világ legnagyobb hatalmai voltak valaha. - Az ottománokkal már foglalkoztunk a IV. fejezetben; itt csupán egy újabb Web-lappal emlékeztetünk a hatalmas, ortodox és véres vallásháborúkat vívó birodalomra: The Ottomans - Fordítsuk a figyelmünket inkább az iszlám általunk kevésbé ismert, kegyetlen hódító erejére, a mongolokra. Röviden szólok a mongolok nyugati és déli, illetve keleti (India, Kína és Japán) invázióiról: - Részletes ismertetést találunk a Japán lapon. K ét alkalommal vették ostrom alá. Egy másik Web-lapból tömörebben tudom kiemelni a két adatsort - A mongolok Japán ellen -, a lényeg: - Az első invázió, 1274: A 800 hajóból álló mongol hajóhad Dél-Koreából hajózott el, 15 000 mongol és 8 000 koreai harcossal, 67 000 tengerésszel a fedélzetén. A japánok nem tudták megállítani, de egy tájfun szétverte a hajóhadat, egyharmada vissza se tért. - A második invázió, 1281: Két hajóhadat szereltek fel, az egyiket Dél-Kínából, 3 500 hajót 100 000 fővel, a másikat Koreából, 900 hajóval és 57000 emberrel. Partraszálltak Kyûshû-nál. Erősebb ellenállással találkoztak, mint az első invázió során, de a végső támadás előtt ismét tájfun végzett a hajóhadakkal. A mongol veszteségeket 100 000 főre teszik. - Egy megjegyzés a 'The Islamic World to 1600' site-ból: Figyelemreméltó annak a világtörténelmi hagyományos viselkedésforma fényében, miszerint a hódító hatalom ráerőszakolja saját kultúráját az új alattvalóira, hogy az iszlám világ mongol hódítói ezzel szemben adoptálták alattvalóik kultúráját és vallását. ( Nem teljesen helytálló megállapítás, mert ez nem igaz se az európai hódításaikra, se az indiaiakra. Az utóbbi eseten a nagymogul dinasztia legjobb reprezentánsai számtalan területen toleranciát tanúsítottak, de vallás tekintetében - Akbar kivételével - nem vettek át semmit vagy szinte semmit.) - Figyelmet érdemelnek A Magyarország elleni invázióról (az About és a TiscaliNl Web-lapokból) szóló kiemelések: A tatárjárás - Nem egyszerű 'hazabeszélés', hogy a mongolok - ahogy mi hívtuk őket, tatárok - magyarországi hadjáratát is megemlítem. Fontosnak érzem ugyanis azt az About-ban teljes természetességgel elhangzó megjegyzést, miszerint a tatárok azért szemelték ki Magyarországot az első csapás célpontjául, mert akkor a magyar hadsereg számított Európa elrettentő erejének. Úgy gondolták, ha minket elvernek, Európa könnyű prédává válik. Jó felderítőik lehettek, mert megtudták, hogy lengyel-német erősítés készülődik északon, leválasztottak a néhány tízezret számláló haderejükből 8 000 harcost és tönkreverték a gyülekező erősítést. Ezután támadtak rá a magyarokra és - kihasználva a sorozatos, mind stratégiai, mind taktikai hibákat - forrásoktól függően 40 000 - 70 000 embert mészároltak le, megbénítva ezzel az országot (és ezek szerint Európát is). Hogy süllyedhetett odáig ez az ország, hogy ma Európa hátsó soraiban kullog, szinte felfoghatatlan a török hódoltság és a Habsburg uralom ellenére is. Talán a XX. század két ostoba, vesztett háborúja volt a legsúlyosabb csapás! - Az About értékelés szerint a mongol (tatár) győzelem okai (a feltételezett természetfeletti, mágikus erővel szemben): (Ténylegesen) nem volt semmi mágikus bennük; a mongolok egyszerűen fegyelmezettek, hatékonyak és rendtartók voltak, három olyan tulajdonság, ami az akkori kor európai hadseregeire nem volt jellemző. - Ugyanonnan: miért hívjuk a 'Tatárjárás' mongoljait tatároknak? - Lajos király, amikor készülődött közép-Európába, hogy felvegye a harcot a mongolokkal, azt mondta anyjának, Blanche királynőnek - valami szójátékkal, a latin pokol szót, a tartarus-t használva -, hogy vagy elküldjük a tartárokat a pokolba vagy a tartárok küldenek el bennünket a mennyekbe. Ez rögződött aztán tatárként. Megjegyzem, hogy a mai modern, oroszországi ( kazáni) 'Tatarstan' lapja egész más eredetről tud. Eszerint a keleti mongol hordák élharcosai (az első sorokban harcoló legjobb harcosok) egy kisebb mongol törzsből a 'tata'-ból vagy 'tatar'-ból származtak, ez a név vált aztán uralkodóvá a kazáni mongoloknál. Ez utóbbi eredet-történet tűnik hitelesebbnek. - A mongolok talán legelrettentőbb hadjáratai a Kína lerohanásá -t célzók voltak - (Nem szószerinti) idézet a lapból: Dzsingisz kán volt talán az emberi történelem legnagyobb katonai innovátora és a hadseregét talán minden idők legjobban kiképzett lovasai alkották. Lóháton elképesztő hatékonysággal harcoltak, emberfeletti pontossággal találtak célba teljes sebességgel száguldva. A sebességük és hatékonyságuk rémületet keltett az ellenségeikben, amelynek a sorai felbomlottak. Emellett Dzsingisz kán decimális rendszerbe szervezte csapatait (száz, ezer, tízezer) és karjelzéseket küldött ezeknek az egységeknek harc közben. Az eredmény csata közben észbontó volt. Úgy tudta a harc hevében vezérelni csapatait, mintha sakkfigurák lettek volna. Fokozta az eredményességet, hogy a csapatok rendkívül mozgékonyak voltak, óriási távolságokat tudtak megtenni ámulatra méltó sebességgel. (A lengyel-német csapatok szétverése után az onnan a magyarok ellen vonuló haderő napi 70 km-t tett meg átlagban, hegyes-dombos vidéken haladva.) Végül Dzsingisz kán könyörtelen volt az előrehaladást akadályozókkal szemben. Ha egy város ellenállt, megostromolta és kiirtotta a teljes lakosságát. Amint ennek a taktikának a híre elterjedt, a mongolok könnyen és gyorsan foglalták el az útjukba eső városokat, amelyek azonnal megadták magukat, amint a mongolok megjelentek. A mongolok szószerint megtizedelték Nyugat-Ázsia és Kína lakosságát, amint nyomultak előre. Mindezeknek a taktikáknak az eredményeként a mongolok futótűzként száguldtak előre a tájon. Rendíthetetlenül masíroztak Kína déli területein és Nyugat-Ázsiába, sőt Európába. Amikor meghalt, a mongol erők Magyarország végső megszállásánál tartottak, amit befejeztek volna, ha a halála nem következik be. (A Kínát érintő további részletek a néhány bekezdéssel lentebb adott? Kínával foglalkozó Web-lapokon találhatók.) * Zárójelbe fogva ajánlok vizsgálatra néhány további háborút (vagy háborúk sorozatát), birodalmat, amelyek vagy mert 'kiesnek az európai látókörből' vagy mert az emberi szenvedés mércéjével mérve nem érnek fel a fenti tömeggyilkosságokkal, szinte eltörpülnek, jelentéktelenekké válnak. ['Közeli kultúrák': - A görögök háborúi - Egyetlen megjegyzés a háborúk részletes leírásából: Nagy Sándor, amikor az ismert világot meghódította, könnyekre fakadt, hogy nincs több meghódításra váró terület a földön (nem látott az orránál tovább), amikor pedig kedvenc lova is kimúlt, öngyilkos ivásra adta a fejét. nem érte meg a 33. születésnapját. Hibbant volt a nyomorult, de rettenetesen! (Sajnos ezt a Web-lapot nem kezelik rendesen, sok benne a halott link és számadatokat se találtam.) Jobb a Nagy Sándorral foglalkozó lap: - Nagy Sándor hódító (elmebeteg) háborúi - (Granicus, Issus, Gaugamela, Hydaspes) - csak százezrek pusztultak el a világtörténelem legnagyobb hadvezérének csatáiban, szóra sem érdemes a 'nagy tömegmészárlásokhoz' képest! Néhány kiemelés más lapokból: - Wikipedia - " ... Sokan utalnak növekvő instabilitásra és megalomániára a Gaugamela utáni években..." - " ... Nagy Sándor negatív aspektusai. Ennek a nézetnek több proponense úgy kezeli Thebes, Tyre, Persepolis és Gaza lerombolását, mint atrocitásra vonatkozó példákat és azzal érvelnek, hogy jobban szeretett harcolni, mint tárgyalni. ..." - alexander-the-great.co.uk - a gordiuszi csomó. Csak azért adom a linket, mert kicsit módosítja a nagy hadvezér viselkedéséről szóló legendát: nem azonnal alkalmazta a zseniális megoldást, a csomó kettévágását karddal, hanem csak miután sikertelenül próbálkozott ő is a szétbontásával és dühbe gurult. - LiviusOrg - Alexander the Great - remek Web-lap! Kronologikus sorrendben taglal minden fontosabb, Nagy Sándor nevéhez fűződő eseményt, linkek sorával bővítve a tömör leírásokat. Nézzünk bele egy további áttekintésbe: - Ancient Greek Wars - Nagyon tömör összefoglalás. Érzékelhető azonban, hogy az akkori idők nevezetes háborúi kisded játékok voltak a modernebb idők háborúihoz képest. A híres maratoni csata áldozatai például: 6 400 perzsa és 192 görög. - A római birodalom történelme (csontváz): - Róma - Teljes áttekintést ad a római birodalomról és annak háborúiról. Én nem foglalkozom a részletekkel, mert a nagy világégésekhez képest elhanyagolható borzalmakról van szó, még ha a korabeli népességhez képest természetesen pusztító következményekkel járhattak ezek a háborúk is.] * És itt kimerültem, elegem lett az őrülten beteg emberiségből. Tudom, óriási területek maradtak ki: Európa nem vallási jellegű háborúi, mint például az angolok, spanyolok, franciák több évszázadon keresztül vívott csatái, az orosz imperializmus terjeszkedése Keletre és Délre, háborúi Svédországgal, vagy egész Afrika, az arab világ, vagy ősibb népek harcai (vikingek, hunok) vagy India mégiscsak vívott háborúi (a Mahabharata nevezetes Kurukshetra-i csatája vagy Asóka király híres ütközete, amely után erőszakmentes uralkodásra tett fogadalmat) és sorolhatnám a végtelenségig. Nem tudom megállni, hogy ne keressem meg Napóleont és egyetlen csatáját és a két említett indiai ütközetet. Ezzel lezárom a témakört: - A nyilvánvalóan hatalomőrült Napóleon és egyetlen csatája, Borogyino (1812) - , A francia hadsereggel az oroszok csak Borogyinónál, Moszkvától 140 km-re szálltak szembe. 120 000 orosz 640 ágyúval és 133 000 francia 587 ágyúval ütközött meg és hajnaltól d.u. ötig tartó félelmetes öldöklés után mindkét fél feladta a küzdelmet. Az oroszok 44 000 , a franciák 33 000 embert veszítettek. Kutuzov az éjszaka leple alatt végleg kivonta csapatait a csatatérről. Napóleon bevette a feladott Moszkvát, de a téli visszamenetelés alatt a teljes hadserege odaveszett. Az összes veszteség tehát megközelíti a 200 000 főt. Egy őrült világhatalmi álma miatt. - A Kurukshetra -nál lezajlott ütközetet a nevezetes hindu eposz, a Mahabharata részletesen leírja. Szigorú szabályokat követve folytatták 18 napon keresztül. A remek Wikipedia -ban található adatok szerint óriási haderők álltak egymással szemben, az egyik fél 12 hadtestből állt és - ha a Wikipedia nem téved - egy-egy hadtest ("akshauhini") 21 870 harci szekérből és hajtójából, 21 870 elefántból és az általa szállított fegyveresekből, 65 610 lóból és lovasából, valamint 109 350 gyalog-harcosból állt. Az ütközetet tehát milliók vívták. A veszteségekről nincs információm, de szörnyű lehetett. És ez egy békés társadalom egyik csatája volt, lehet, hogy a legnagyobb, de mégis csak egyike a soknak. - Ashoka király uralkodása idején született meg az eddigi legnagyobb India. Kegyetlen erőszakkal törte le az ellenállókat, a neve is 'kegyelem nélküli'-t jelent. Kalingánál egyik tábornoka vereséget szenvedett. A feldühödött király maga indult a csökönyös ellenállók letörésére, hatalmas hadserege szét is verte a kalingaiakat, elpusztítva a várost is. A Kalinga háború (Kr.e. 260) néven ismert ütközet másnapján - általánosan elfogadott regék szerint - a nagy uralkodó megszemlélte a tetthelyet és elszörnyülködve kiáltott fel: "Istenem, mit tettem!" Az ellenség oldalán 100 000 ember pusztult el, ő 10 000-et veszített. Sokakat - asszonyokat is - deportáltak. Ashoka áttért a buddhista hitre (később államvallás státuszra emelte a buddhizmust) és soha többet nem vezetett háborút. * És akinek maradt kedve az emberiség történelmének naptárszerű áttekintésére, lapozgasson ebben a Web-lapban: Történelem-naptár * Össze lehet foglalni? Mindezt a képtelen borzalmat? Talán sikerül néhány elfogadható megállapítást tenni: - A legnagyobb világégések élén - bármi lett légyen is a kitörésének valós vagy deklarált (kreált) oka - mindig ott állt egy véreskezű, minden kontroll nélküli, betegagyú diktátor! A diktátorok az esetek többségében világuralmi terveket szőttek. - A legnagyobb világégések sora tisztán vagy kombináltan vallási-egyházi okokra vezethető vissza és kegyetlenségükben vezették a véres mészárlások sorát! - A konkrét, rövid történelmi periódus alatt lezajlott háborúk mellett a vallási és faji villongások, az ilyen jellegű tartós ellentétek áldozatainak száma nem tűnik kevesebbnek, mint a háborús áldozatoké. - A kommunizmus a diktátorok kezében eltorzulva pokoli terrorhullámhoz, a modern világ több pontján embermilliók halálához, a lakosság megtizedeléséhez (egyes országokban jóval nagyobb arányú emberirtáshoz) vezetett. Sötét hírneve óriási gátat emel minden szociális jellegű gondolat megvalósítása elé. Rettenetes! Beteg világ! Beteg emberiség! Folytatás>>> <<<Vissza |
| Minden jog fenntartva! All rights reserved! |

<<<Kezdőlap>>>