# Május 11.

Izidor (Tüskevárott máj. 10.) jámbor spanyol parasztember (†1170), aki Madridban született. Mialatt kezét – írja* legendája – az eke szarván tartotta, lelke a mennyországban időzött. Mikor a pacsirta dalában gyönyörködött, az angyalok karának énekét vélte hallani. Mikor a kertben, szőlőben vagy gyümölcsösben a fákat nyesegette, oltott vagy szemezett, mindig úgy érezte, mintha őrzőangyala is segítene neki. Egyszer azt mondatta, hogy Isten angyalai készek neki minden munkájában szolgálni. Ezért úgy szokták ábrázolni, hogy angyalok fogják az ekeszarvát, ő meg nyomukban lépked.

Legendája azt is elmondja, hogy könyörgésére hosszú szárazság idején megeredt az eső. Imádságával távoltartotta a farkast a nyájtól. Egyszer szigorú tél volt, amikor egy zsák búzát vitt őröltetni a malomba. Megesett a szíve a fákon éhező madarakon. Bőven szórt nekik a búzából. A malomba érve, mégsem hiányzott belőle semmi.

1622-ben nagy honfitársaival, Loyolai Ignáccal és Avilai Terézzel egyetemben avatták szentté. Ezt a barokk világ a parasztállapot megdicsőítéseként ünnepelte és értékelte. Szülővárosa védőszentjéül választotta. A névnapján évenként ismétlődő madridi körmenetek Spanyolországnak máig legnagyobb szakrális látványosságai közé tartoznak.*

Izidor kultusza hazáján kívül elsősorban a dél-német parasztság körében bontakozott ki: kápolnákat, oltárokat szenteltek, jámbor társulatokat alapítattak a tiszteletére.

Hazánkban tudomásunk szerint ma már egyedül Tüskevárott él Izidornak bensőséges, eleven tisztelete. Hogyan, milyen közvetítéssel plántálódott ide és vált a falu fogadalmi ünnepévé, pontosan nem tudjuk. Aligha tévedünk azonban, ha földesúri, lelkipásztori kezdeményre, egyben az osztrák barokk példájára gyanakszunk.

Tüskevár népe 1774-ben kápolnát emelt Szent Izidor földmíves tiszteletére, amelyet freskókkal is díszítettek. Ezek sajnos, az idők folyamán tönkrementek. A napot a legutóbbi időkig ünnepnek tekintették.

Régi följegyzések szerint, amikor a kápolnát Hábor István bíró idejében fölszentelték, az összesereglett papokat a falu megvendégelte, de a mestereket, vagyis a kántorokat nem. Ezt teszi szóvá a következő egykorú versike:

Kiskápolna, nagykápolna,
Hábor István csináltatta.
A papokat jól tartotta,
A mestereket éhen hagyta.

Végül idézünk Izidor közbenjárásáért könyörgő helyi imádságból:

Mindeneknek teremtője és fenntartója, hatalmas Úristen, kinek segedelme nélkül haszontalan a mi fáradságunk, mert egyedül a te szent kezedből árad áldás a mi munkánkra: hallgasd meg alázatos kérésünket, mellyel kegyes jóvoltodhoz folyamodunk, hogy Szent Izidor hitvallónak közbenjárása által mezei munkánkra áldásodnak bőségét árasztani méltóztassál, és valamint egykor Szent Izidornak földmívelési munkáját atyai jóságoddal tetézted, úgy most a mi mezei munkánkat is bőséges gyümölcsökkel áldd meg, hogy a te ajándékaidért méltó hálát adva, a föld termékenységéből szükségeink kielégíttetvén, víg szívvel szolgálhassunk isteni szent fölségednek. A mi urunk Jézus Krisztus által, amen.

A somogyi Zákány szőlők közé épült, de már a századforduló táján elenyészett barokk Izidor-kápolnájának emlékezetét manapság is őrzi a Zsidórushögy, röviden Zsidórus és a közeli Zsidóruspatak.*

Izidor tisztelete még a múlt században is eleven lehetett a Dunántúl latifundiumainak világában. Erről a Regölyről származó ének is tanúskodik:

Szent Izidor, egek kegyeltje,
Földmívesek s szolgák védszentje,
Spanyolország fénye, szépsége,
Egész világ gyönyörűsége!
Édes Jézus s szerelmes Anyja
Volt szívednek kincse, s aranyja;
Szíved földét buzgón művelted,
S a hű szolgák bérét elnyerted.
Mint jó szolga, helyed megálltad,
És gazdádat híven szolgáltad;
Mintha nem is gyarló embernek,
De szolgálnál az Úr Istennek.
A templomot míg látogattad,
S a szent misét végig hallgattad:
Az angyalok jöttek helyetted,
Ők szántottak és ők vetettek.
Szorgalmadnak drága gyümölcsét,
Verejtéked szent, igaz gyöngyét,
Személyében egy-egy koldusnak,
Odaadtad az Úr jézusnak.
Szolga voltál földi életedben,
Király vagy most fenn az egekben;
Azt aratod, amit vetettél.
Felestársa Krisztusnak lettél...*

Izidor tiszteletének ikonográfiai nyomaival a baranyai németség körében is találkoztunk. Szép, barokk oltárképét láttuk Abaliget, újabb faliképét pedig Babarc és Lánycsók templomaiban. Mindez régi, nyilván óhazai kultusz tükröződése. Tegyük még hozzá, hogy Bóly 1890-ben alakult német földműves ifjúsági egyesülete őt választotta patronusának.* Üvegképeken is sűrűn feltűnik.*

Izidor szobra tűnik föl „paraszt” szentek: Notburga, Vendel és mások kíséretében a kecskeméti piarista templom egyik oltárán.* Ehhez tudnunk kell, hogy a kecskeméti piaristák sokat foglalkoztak a város szegényparasztságával. Barokk szobra áll a kesztölci templomban, kőszegi múzeumban is. Izidor képet őriz az adonyi plébánia. Régebben nyilván benn volt a templomban. Izidor hajdani tiszteletére öreg Székesfehérvár-felsővárosi gazdapolgárok is emlékeznek.