# Augusztus 4.

Domonkos népiesen Damonkos, a róla elnevezett domonkos-, nyelvújítási szóval dömésrend alapítója (1170 – 1221).*

Legendáját a Domonkos legenda adja elő (1517),* amelyből csak néhány jellegzetes mozzanatot idézünk.

A három lándzsa Ráskai Leától másolt legendája olykor a hazai ikonográfiában is fölbukkan: megtérvén Szent Domonkos atyánk, Rómában áll vala szüntelen Honorius pápánál az szerzetnek konfirmálásáért. Némely éjjel imádságban levén, vigyázván, látá Atyaistennek jogjára (jobbjára) Fiúistent fölkelni ő haragjában, hogy földnek minden bűnösit megölnéje és elvesztenéje, eltékozlana minden álnokság-mívelkedőket. Áll vala kedég Fiúisten az égben, tekintettel rettenetes és gonoszban vetett világnak ellene három lándzsákat tart vala… mely lándzsáknak egyikével vagy elsővel kevélyeknek felemelt szarvokat általvernéje, az másikkal, hogy fösvényeknek, telhetetleneknek belőket kiontanája, az harmadikkal testi kívánságokra adottakat általvernéje.

Kinek haragjában mikor ellene senki nem állhatna, elébe futanék az kegyelmes Szűz Mária és ő szent Fiának lábait megölelvén, kéré, hogy az bűnösöknek megbocsátana, kiket az ő keserű kénjával megváltott és az ő igazságát irgalmassággal elegyítené. Kinek mondá az ő szent Fia: nemde látod-e ezt Szent Anyám, mennyi bosszúságot tettenek énnekem. Az én igazságom. nem szenved el ennyi sok gonoszságokat, gyötrelem nélkül.

Tehát az ő szent Anyja, az irgalmasságnak szent Szülője, Szűz Mária mondá az ő szent Fiának: te tudod szerető Fiam, ki mindeneket tudsz, mert ez az út, kinek miatta az bűnösöket tehozzád meghozod, megtéríted. Mert vagyon énnékem hű szolgám, melyet bocsáss ez világba, hogy te igéidet hirdesse az bűnösöknek, és megfordulnak tehozzád mindeneknek üdvözítőjéhez. Más szolgám is vagyon, melyet neki segedelmül adok, hogy ő is hasonlóképpen művelkedjék…

Tehát asszonyunk Szűz Mária előmutatá Urunk Jézus Krisztusnak Szent Domonkos atyánkat. És mondá Urunk Jézus az ő Szent Anyjának: jól és szerelmest megteszi azt, amit mondál én szerelmes anyám. Előmutatá Asszonyunk Mária Szent Ferencet is, melyet Urunk meg ezenképpen dicsére, mint Szent Domonkos atyánkat…

Domonkos csodatételei között egy hazai miraculum is előfordul: és még Magyarországon Fejérváratt némely prépostnak szolgája némely napon vecsernyének idején nagy fájdalommal gyötreték, végezetre fájdalmakban meghala. Tehát Szent Domonkos atyánkban való ájtatosságban megindulának az környülállók, küldenék az konventbe, hol vala Szent Domonkos atyánknak ujja, kérvén nagy könyörgéssel, hogy az prior Szent Domonkos atyánknak ujját hozná a megholtnak testéhez. Azért az fráter kijövén szövétnekkel és processzióval, az prior hozván Szent Domonkos atyánknak ujját az kehelyben, és jutának az megholtnak testéhez, ki vala az szerzetnek nagy barátja. Lőn pedig imádság mindenektől Szent Domonkosnak. Az prior megmosá Szent Domonkosnak ujját vízben az kehelyben, kiben hozta vala az prior, és megnyitván a megholtnak száját, beletölté. Mely víz mikoron jutott volna az megholtnak torkához, legottan, ki megholt vala, megelevenedék és az követ, kiből nemzettek vala az fájdalmak ő veséjében, kiveté, és tökéletességgel meggyógyul a Szent Domonkos atyánknak érdeméért…

A fehérvári ujj-ereklyéről más legendát is följegyeztek.* A várostól egy napi járóföldre meghalt egy 12 éves kislány. A szomorú apa útrakelt, hogy hozzon abból a vízből, amelyben Domonkos csodatevő ujját megmosták. Megparancsolta, hogy addig a kislányt ne temessék el, ez azonban távollétében mégis megtörtént. Az apa a koporsót kiásatta, és a lányka erőszakkal felnyitott szájába öntötte a vizet, mire a halott életre is kelt.

Ferrari közli* Vincentius Bellovacensis műve, a Speculum historiale nyomán, hogy egy Sándor nevű ifjú, az aradi prépost asztalnoka, súlyos betegségbe esett. Úgy tűnt neki, hogy egész ördögsereg rohan feléje, amely majd fel akarta akasztani, majd meg más kínzásokkal gyötörte. Határtalan félelmében Domonkos oltalmába ajánlotta magát, aki meg is jelent neki, és palástjába takarta, az ördögöket pedig visszaűzte, Sándort meggyógyította.

Ferrari más hazai gyógyulásokról is tud. Még egy legendáról Kozma és Damján napjánál (szent. 27) emlékezünk meg.

A középkori hagyomány Domonkosnak és magyar fiainak, leányainak (Boldog Pál, Boldog Ilona, Szent Margit és mások) még más legendáiról is tud,* amelyek külön folklór-vizsgálatot érdemelnének.

Szent Domonkos tiszteletét számos keresztnévi eredetű családnevünk is tanúsítja: Domonkos, Damonkos, Domokos, Damokos, Doma, Domos, Damó, Dancs, Dancsó.* Néhány helynevünk is akad: Domonkos (Szolnok-Doboka), Szentdomonkos (Heves), Csíkszentdomonkos, Domonkosfa (Vas). Templomi titulus, kegyúr nevét őrzi:

Veszprém: Marcali (pálos, 1455).

Szombathely: Nagylengyel.

Eger: Szini (1332, elenyészett),* Szentdomonkos (1734).

Erdély: Csíkszentdomonkos (Sindominic).

Vác: Ráckeve (temetőkápolna). Ez a hajdani pesti dominikánus kolostornak (Váci u. 47) Csepel-sziget bevándorolt németsége között kifejtett barokk missziós munkáját idézi.

Szent Domonkos nevét imádkozó népünk az olvasós ájtatossággal, Olvasós Boldogasszony ábrázolásával kapcsolatosan ismeri, de tudomásunk szerint személyéhez már nem fűződnek eleven néphagyományok.

Az olvasó, amelyről még Olvasós Boldogasszony (okt. 7) ünnepénél bővebben is szólunk, elsősorban a dominikánusok buzgólkodására terjedt el hazánkban is. Bár csupán a XV. században bukkan föl, a stilizáló hagyomány mégis szívesen kapcsolja Domonkos személyéhez. A legenda szerint Dél-Franciaországban sokáig hiába fáradozott az eretnekek megtérítésén. Keserűségében Máriához folyamodott tanácsért. A Szent Szűz megtanította az olvasó imádságára és felszólította a terjesztésére. A rózsafüzér így a térítés és jámborság eszköze lett.

Szőreg Szegedről sarjadt régi népe az Országút, vagyis Tejút közepének egyik csillagképét Szent Domonkos kertje néven emlegette,* és ezt a legendát fűzte hozzá: a kertet olvasó keríti, két csillagból áll a kapuja, Szent Domonkos vigyáz rá. Mikor a virágok hervadoznak, vagyis amikor az emberek erkölcstelen életet élnek, sírva mondja Domonkos, hogy lankadnak a virágai.