# 113. RADNÓT

1257-ben jelentkezik először Ranoltu néven. (C. Suciu: Dicţionar istoric.) 1300-ban Renolth, 1347-ben Radnolth, 1436-ban Radnoth, 1628-ban Radnot formában említik. (Györffy: Az Árpád-kori. II. 181.; C. Suciu: i.m.)

Temploma gótikus stílusban épült. Így korát legkésőbb a XV. századra teszik, amit megerősít a diadalív két angyalfőt ábrázoló zárókövének évszáma is: 1486. (Orbán: Székelyföld. V. 419.) A dátum azonban csak a befejezést jelölheti, mert 1423-ban már Bogáti Péter egy malom vámjogát adományozza a radnóti templomnak, és 1442-ből plébánosa nevét is ismerjük, akit Demeternek hívtak (Beke: Az erd. egyházmegye. 167., jegyz.)

Mivel a település sokkal régebbi, a templom építésének ideje az előző századra nyúlhat vissza. Plébánosát 1544-ben is említik. (Beke: i.h.)

A nagyobb méretű falusi templomok közé tartozik. Szentélye poligon záródású és a hajóhoz szentélynégyszög kapcsolja. Boltozata kettős keresztboltozat. (Kovács: Magyar ref. templomok. I. 220.)

Gótikus ablakai kőrácsos díszítésükkel csak részben maradtak meg: a szentélyzáródáson, a szentély déli oldalán és kettő a hajón.

A hajó déli falában fennmaradt a régi papiszék helye. Kapuit egyenes záródásúvá alakították.

Régi faharanglábja helyett e század elején a templom homlokzatához karcsú tornyot építettek. (Balogh J.: Magyar fatornyok. 161.) Középkori harangját 1848-ban beolvasztották. (Orbán: i.m. V. 49–50.)

Középkori tiszta katolikus lakói a reformáció korában átélik a változásokat, s végül unitáriusok lesznek, a templommal együtt. 1621-ben a radnóti templomban még unitárius püspök tart zsinatot. Nemsokára azonban Rákóczi György, mint a radnóti kastély ura, visszaviszi népét a református egyházba és a templom is református lesz. (Orbán: i.m. V. 50.)

Az egy ideig megszűnt katolicizmus a XVIII. században jut újra szóhoz. A templommal szemben álló udvarházban gr. Bethlen Gábor korlátnok idejében jezsuiták telepednek le, Bethlen ugyanis 1764-ben Mária Teréziától azzal a kötelezettséggel kap uradalmakat, többek között a radnótit is, hogy káplánt tartson. Ez meg is valósul Bajtai püspök idejében, majd Batthyány Ignác püspök plébániát szervez és kápolnát építtet Szent József tiszteletére.

1896–1898-ban szép kéttornyú templomot kap a plébánia.

A XVIII. században református és római katolikus anyaegyház, és e század elején is az. (Benkő J.: Transsilvania. II. 166, 188.; Helységnévtár. 1913.)

Református templom

Katolikus templom