# 43. SZÉKELYSZÁLDOBOS

1333-ban Zaldubus (Orbán: Székelyföld. I. 223., 2. jegyz.; Beke: Az erd egyházmegye. 109.), 1567-ben Zaldobos (Jakab–Szádeczky: Udvarhely vm. 268.), 1602-ben Száldobos (C. Suciu: Dicţionar istoric.) néven jelentkezik az oklevelekben.

1333-ban plébániatemploma van, papja, József ebben az évben 2 banálist fizet. (Beke: i.h.; Orbán: i.m. I. 223.; Documente. XIV. C., III. 170.) Ekkori templomából nem maradt semmi.

Mai templomáról az első adat az 1756. évi javításáról szól Benkő József feljegyzése alapján 1870-ből. Legkésőbb a XVIII. század előtt épülhetett, de a század közepén már újítani kell. Elődjétől semmit se örököl. (Kovács: Magyar ref. templomok. II. 654.; Dávid L.: A középkori Udvarhelyszék. 294.)

Kis harangja 1555-ös évszámot őriz, ez volna a régi templom öröksége, de a harangról az a hagyomány, hogy a Dobóról ide települt lakók hozták magukkal. (Kisgyörgy Zoltán: Erdővidék. 84.)

A templomtól nem messze, a „Kápolnára menő” határrész közelében egy lóhereíves, négykarélyos alaprajzú kápolna alapjait fedezték fel. Temetőkápolna lehetett. Nem lehetetlen, hogy rokona a székelyudvarhelyi XIII. századi Jézus-kápolnának. (Ref. Szemle.1964. 330.; Dávid L.: i.m 295.)

A XVIII. században református anyaegyház és e század elején is az. (Benkő J.: Transsilvania. II. 189.; Helységnévtár. 1913.)

Református templom