# 67. SZÁSZHALOM

FEJEZETEK

- SZENT JAKAB-KÁPOLNA (vagy Bálint?)

1355-ben jelentkezik először oklevélben Hundertbücheln néven. (C.Suciu: Dicţionar istoric.) 1368-ban Zázhalm,1384-ben de Centum Cumuli, vulgariter Hundirtbucheln,1601-ben Zazhalom (uo.) formában fordul elő. Mint templomerődöt villa militum néven már 1206-ban említik.

1457-ben plébánosa Stephanus de Schenk, a szebeni iskola rektora és Szászház plébánosa (villae Centrumcumulis), de akit még nem szenteltek fel. (Urkundenbuch. V. 564.)

A XIII. században épül román stílusú bazilika toronnyal. A XIV. században kaputorony épül.

A tatárjárás pusztításait csak a nyugati sugármagas torony vészelte át. A torony boltozott földszinti része a templom előcsarnokát képezte. A keleti oldal alacsonyan fekvő második emeleti ablaka alapján megállapítható, hogy az előcsarnokhoz csatlakozó hajó alacsony volt.

Az elpusztult hajó helyett egy hosszú, keskeny hajót építenek. Ezt a hajót váltja fel a régi torony mellé épített gótikus templom. A torony továbbra is megőrizte román kori elemeit.

A XV. századi török támadások a templom erődítését követelték. Ekkor a szentély fölé tornyot építenek, valamint egy oldaltornyot, amely csak a tetőig emelkedett és gótikus stílusban újítják.

1500 körül a hajó falait is magasítják és 8 m magas diadalívet építenek. Az építkezésekkel állhat kapcsolatban, hogy 1475-ben a szászhalmi templom búcsúengedélyt kap (100 napi búcsút), 1499-ben pedig újra. (Fabritius: S. Kirchenburgen. 17., Urkundenbuch VII. 69.)

Egy 1475. évi oklevélből azt is megtudjuk, hogy a templom Szent Mihály tiszteletére volt szentelve, és egyik középkori harangja 1411-ből való: „Sancte Michael ora pro nobis Dominum.1411.” Másik harangját 1496-ban öntötték. Felirata a szokásos: „O rex gloriae Veni nobis cum pace.” (Komm mit. 1974. 59–62.)

Nagyobb harangján, mely 1400 előtti lehet, ugyanez a felirat látható, mely alatt kis plaketten feszület van a két Mária között.

A hajót dongaboltozat fedi, de téglabordázattal behálózva. A szentélyt is hasonló módon, de szokatlan beosztással. A szentély fölé erődtornyot emelnek. Az ablakok aránytalanul magasak, szeszélyes elosztással. Egyes részeit valószínűleg a régebbi templomból vették át. (Fabritius: i.h.) 1584-ból származó kőbő1 faragott keresztelőmedencéje késő gótikus alkotás.

A templomot a XV. században épült kör alakú várfal övezi, három toronnyal. De a templomdombot is külön külső fal védi. (V. Drăguţ: Arta gotică. 136/100.)

Lutheránus templom

A lutheránus templom erődtornyai

#### SZENT JAKAB-KÁPOLNA (vagy Bálint?)

Az 1499-es oklevél szerint a templommal együtt a kápolna is 100 napi búcsúengedélyt kap. Ebből az is kiderül, hogy a kápolnát Szent Jakab tiszteletére szentelték.

A falu közelében állott a temető körül, de pontos helyét ma már nem ismerik.

A mai templomban őrzött egykori oltárszárnyról azt tartják, hogy a Bálint kápolnaoltárának volt a része, s úgy maradt fenn, hogy a reformáció után az egyik toronyban (Spectrumban) ajtót készítettek belőle. Szent Bálint életének egyik jelenetét ábrázolja. Megrongált állapotában is egy XVI. századi festő jó kezemunkájáról tanúskodik. (Fabritius: i.h.)

Középkori katolikus lakói a reformáció idején lutheránusok lesznek, a templommal együtt.

A XVIII. században lutheránus anyaegyház és e század elején is az. (Benkő J.: Transsilvania. II. 210.; Helységnévtár. 1913.)