# 17. FELSŐSZILVÁS

1360-ban Szilvásnak írják. 1466-ban Felsősziélvás, 1509-ben Felsőszilvás és Középszilvás (Suciu).

1537-ből, van adat templomról és 1543-ból. Ekkor Miklós a plébános tehát katolikus a templom. (Beke: Az erdélyi káptalan lvt. 863.) Biztosan a reformáció előtt épült, mert a reformáció után a reformátusok használják. Az is lehet, hogy közösen a görögkeletiekkel. Bár valószínűbb, hogy a görögkeletiek később léptek be, mivel a reformátusok megfogyatkoztak. Ugyanis 1665-ben újítják a templomot Szilvási Bálint és felesége Csonokosi Zsuzsánna támogatásából és akkori átalakításkor egészen a református vallás szellemében rendezik be. Az említett adományozókról az is fennmaradt, hogy a nagyenyedi református kollégiumot is támogatták. Ebből az időből származó felirata a következő volt:

„Viseltetvén kegyes Isten jóságától
s itt le telepedett nép lelki javától,
ez ház épittetik Szilvási Bálintul
s társa csonokosi Susanna asszonytol,
ez végre, hogy itt is Isten dicsösége
terjedvén többullyen az hivek serege,
s kik a Sz. életrül el tértenek messze,
ezeket téritse az Isten beszéde,
melyért mindenkinél szép emlékezetben
itt is az kösségnél lesznek dicséretben
Isten elött pedig holtig egészségben,
azután örökre tarto dicsöségben.
Anno Domini 1665 Sz. Iván havában.”

Az 1770-es évek után már újra jelentkezik a görögkeleti átrendezés, 1853-tól beépítik az ikonosztazt is. Az 1910. évi népszámláláskor már egyetlen református sincs. 1898-ban is csak 4 volt.

Görögkeleti templom