# 14. KEBELESZENTIVÁN

Az 1332. évi pápai tizedjegyzékben tűnik fel először de S. Joane néven. (Beke: Az erd. egyházmegye. 169.; Orbán: Székelyföld. IV. 180., 3. jegyz.; C. Suciu: Dicţionar istoric.) 1451-ben Zentiván (C. Suciu: i.m.), 1505-ben Kebele Zenthyvan (Barabás: SZOKL. VIII. 211.) formában jelentkezik.

1332-ben plébániatemploma van, papja, Ábrahám a pápai tizedjegyzék szerint 4 régi és 16 kicsi banálist fizet, majd ugyanabban az évben 29 veröczeit (Beke: i.h.), 1334-ben 3 garast, 1335-ben 14 veröczeit. Orbán összekeveri Csittszentivánnal, itt is, ott is idézve, ami Csittszentivánra vonatkozik. (Orbán: i.m. IV. 180., 218. jegyz.)

A templom Keresztelő Szent János tiszteletére épült s innen kapta a falu is a nevét, a régi nép nyelvén Szentiván. Ez a cím a legrégibb templomok közé sorolja a román stílus korába. Erre bizonyság az újjáépített templom apszisa, amely a régi alapjain a román kori záródást követi félkörívesen.

A középkori templom 1661-ig állott fenn. Ekkor Ali basa büntető hadjárata elől Kebeleszentiván és a környező falvak népe a magas kőfallal körülvett templomban keres menedéket. Ali basa a falat, valamint a templom északi oldalát lerontja s a templomba menekült népet papjával együtt lemészároltatja.

A templom hívek nélkül marad. A szomszéd hívek Kebeléről, ahol később a pap is lakott, és a filiákból fával javítják ki a templom északi oldalát, majd 1796-ban Kebele, Bós és Agárd hívei a régi anyagából újjáépítik, de az eredetinél kisebb méretben. A régi alapfalak 1903-ban még láthatók voltak. Az újjáépítést a templomban elhelyezett emléktábla örökíti meg:

„Ezer hat száz hatvan körül írnának,
Pogány török Ali basa járásának,
Templomunk kőfala romladozásának,
Jeleit mutatta ő prédálásának:
Kebele, Agárd, Bós tovább nem nézhette
Ecclesia pénzét újra ide tette,
Nagy Dániel úr is szépen segítette
Nemes Marus széknek egyik vice tiszte,
Kilencvenhat s ezer hét százban volt készen,
Mennyei jutalmat Istentől az vészen,
Ki ezt segítette, hiheti merészen,
Mondjuk azért mi is Ámen és úgy lészen”.

(Orbán: i.m. IV. 181.)

Kebeleszentiván középkori lakói mind katolikusok, a reformáció után pedig reformátusok. Tekintélyes egyházközség lehetett, mert ide jártak szentmisére mint anyaegyházhoz Kebele, Bós és Agárd hívei is.

Régi lakóinak emlékét őrzik a helynevek: Magyaros, Zsidó patak, Buna Sib (1614-ből), Domhegy. (SZOKL. VI. 407.).

Református templom