# 37. SZÁSZSZENTGYÖRGY

1317–1320 között S. Georgio, 1332-ben S. Georgio, 1440-ben Zentgyirurgh, 1453-ban Zenth Ghewrgh néven jelentkezik a forrásokban. (Györffy: Az Árpád-kori. I. 564.; C. Suciu: Dicţionar istoric.)

1306-ban plébániatemploma van, ebben az évben már említik plébánosát. (Beke: Az erd. egyházmegye. 26., jegyz., Zimmermann után.)

1317–1320 között a plébánia jövedelmét 20 márkára becsülik és az üresedésben lévő plébánia után 10 márkát fizetnek. (Györffy: i.h.)

1332-ben plébánosa, János a pápai tizedjegyzék szerint 8 pondot fizet, majd 5 garast, 1333-ban fél fertó ezüstöt, 1334-ben 16 garast. (Györffy: i.h.; Documente. XIV. C., III. 139, 158, 147, 177.)

Középkori temploma 1300-ból való, előbb vártemplom volt. A XV. században gótikus stílusban átépítik. Újításokkal bár, de ma is áll.

1740–1756-ban majd 1780-ban újabb átépítés volt. Utóbbinál barokk elemeket kap. (Fabini) Szentségfülkéjét megőrizték. Tornya középkori.

Középkori lakói a reformáció idején lutheránusok lesznek, a templommal együtt, amely templom egyben a település névadója is.

A XVIII. században lutheránus anyaegyház és e század elején is az. (Benkő J.: Transsilvania. II. 208.; Helységnévtár. 1913.)

1977-ben eladják a templomot a görögkeletieknek.

Lutheránus templom