# 26. NAGYKÁSZON

FEJEZETEK

- SZENT KATALIN-KÁPOLNA

Az oklevelekben három tízes: Kászonaltíz, Kászonfeltíz és Kászonimpér összefoglaló neve, egy községben és egy egyházközségben.

1333-ban a pápai tizedjegyzék Kazun, Kasim néven említi. (Beke: Az erd. egyházmegye. 178.; Orbán: Székelyföld. II. 53., 5. jegyz.) 1477-ben Kasson (SZOKL. III. 100.) formában fordul elő. 1567-ben a regestrumban Felsőfalu 42 kapuval, Impérfalva 23 kapuval szerepel. 1571-ben Impér, 1744-ben Fel-Tiz, Al-Tiz (C. Suciu: Dicţionar istoric.) néven jegyzik.

1333-ban plébániatemploma van, papja, Miklós ebben az évben a pápai tizedjegyzék szerint 2 banálist fizet, majd ismét 2 és fél banálist. (Beke: i.h.; Orbán: i.h.; Documente. XIV. C., III. 164, 171.) 1477-ben papja, Gergely újfalvi származású. (SZOKL. III. 100.) 1524-ben Mihály (Beke: i.m. 178., jegyz.), 1571-ben Albert a plébános. (Beke: Az erd. papnevelde. 112.)

Az ismert gótikus templom helyén román kori templom állott, amely a pápai tizedjegyzék előtt épült. Ennek a kornak emléke a ritka szép keresztelőkút. Díszes tartóban álló faragott medencéje nyolcas tagolású, karcsúsodó szár köti össze a négyszögű talapzattal. Díszítése lándzsalevél alakú, ívelt fülkékkel. (Köpeczi–Sebestyén J.: Régi székely műemlékeink.)

Román kori apszisának alaprajza, az akkori alapoknak megfelelően szélesebb, mint a gótikus kor apszisai. (Köpeczi–Sebestyén J.: A középkori nyugati műveltség legkeletibb határai.)

A gótikus templom a román kori templom helyén s részben alapjaira épült a XV. században. Pontosabb dátumául elfogadható, az utólag – bizonyára régibbről lemásolva – mestergerendáján megörökített dátum: (1)487. (Orbán: i.m. 53., 2. jegyz.)

Régi leírását Orbán így adja: „Eredeti idomából teljesen kivetkőztetett, gót ízlésű épület... Csakis egyes műidomokat találunk még, amelyek keletkezési korának hozzávetőleges meghatározására útmutatóul ajánlkoznak: hosszúkás gyámkövekre nyugasztott boltozat gerincei a szentélynek, ...poligon záródása, csúcsíves diadalíve és csúcsívvel záródó sekrestye ajtaja... teljes épségben fennmaradt szentségfülkéje.” (Orbán: i.m. II. 53.)

Hajóját átalakították, de megmaradt a déli csúcsíves és a nyugati köríves ajtókerete. (Entz G. in: Erdélyi Múzeum. 1943. 223.; Endes: Csík, Gyergyó, Kászon. 345–346.) A hajó boltozatos volt.

A hajót 1934-ben lebontották és helyette 1942-ben széles, négyzet alakú hajót építettek, meghagyva a régi szentélyt és tornyot. A zárókövek közül az egyiknek mezejébe rózsát, a másikba hatágú csillagot véstek.

A régi hajó falán falfestmények nyomairól tudtak, be voltak meszelve, sőt a külső falain is falfestményeket sejtettek. (Köpeczi–Sebestyén J.: i.m.)

A szentély vakolata alól, a hajó lebontásakor szénnel rajzolt szakáltalan férfiarc tűnt elő. Egy olyan férfi karikatúrájának vélik, aki a szentmisén elszenderedett. A szentély evangéliumi oldalán szénnel készült dátumot találtak (1585), amely János pap halálának éve.

Ugyancsak a szentély keleti falán két, sorban rovásírásos felirat van bekarcolva. (Köpeczi–Sebestyén J.: Régi székely műemlékeink. 16–17.)

Szentségfülkéje szokatlanul magas (2, 52 m), gótikus díszítése egyszerű, régi festés nyomaival. (Köpeczi–Sebestyén József: i.h.)

A régi templom két mellékoltárát Szent Péter és Szűz Mária tiszteletére 1648. jan. 11-én Vitus Pilucius, marciopolitani érsek szentelte fel. (Benkő K.: Csík, Gyergyó és Kászon. II. 135.; Endes: i.m. 346.) Aranyozott kelyhe 1530 körül készült. Kupájának virágos díszítésű kosara reneszánsz műízlést árul el. Sajnos, 1930-ban ellopták. (Balogh J.: Az erd. renaissance. 333.; Benkő K.: i.m. II. 136.)

Harangja 1642-ből való; felirata szerint: „Jezus Nazarenus, Rex Judeorum, Venit in hunc mundum et homo factus est. AO DNI. 1642.” (Orbán: i.h.; Batthyaneum. I. 105.; Benkő K.: i.h.)

A templomot várfal vette körül.

Katolikus templom

A katolikus templom belseje

#### SZENT KATALIN-KÁPOLNA

A kászonfeltízi részben egy kis gótikus kori kápolna állott. Már Orbán Balázs romladozó állapotban találta. Ablakai csúcsívesek, apszisa poligon záródású. Nyugati ajtókerete leszelt ívű kő ajtóbéllettel, déli ajtókerete hasonló, de minden dísz nélkül.

Lebontásra ítélték. (Orbán: i.m. II. 54.; Köpeczi–Sebestyén J.: i.m. 15.)

A középkorban a nagykászoni templomhoz öt falu tartozott, egész Kászon székből Kászonfeltíz, Kászonaltíz, Impér, Kászonjakabfalva, Kászonújfalu. A három első ma is a templomhoz tartozik.

A középkorban tiszta katolikus. A XVIII. században katolikus anyaegyház (Benkő J.: Transsilvania. II. 165.), és e század elején is katolikus anyaegyháza és temploma van.