# 90. MESE

1289-ben Popteluhy. (Urkundenbuch I. 165.)

1322-ben Messendorf, 1356-ban Mesche, 1418-ban Meschendorf, 1508-ban Messdorf néven jelentkezik az oklevelekben. (C. Suciu: Dicţionar istoric.)

Már 1322-ben említett neve elárulja, hogy szász település. E vidék települései a XIII. században már templommal rendelkeznek. (Göllner: Geschichte der D. in R. 29.)

Ma is álló kis gótikus temploma a XIV. század közepén, 1350 körül épült. Korábbi egyházi jellegéhez tartozik, hogy a kerci apátság birtoka volt. Erről oklevél is szól, 1322-ből. (Documente. XIV. C., II. 32.)

A templomot faragatlan terméskőből épült falai és stílusa alapján a kora gótikus építészet emlékei közé sorolják. Egyhajós templom. (V. Drăguţ: Arta gotică. 32.)

Az eredeti boltozatról csak két zárókő tanúskodik, melyeket esküre emelt kéz és rozetta díszít.

Tornyát erős védőbástyává építették ki, befalazva a földszinti bejárat kapuját. Védelmi célokból falait ma-gasították. Déli ablakai félkörívesek.

Belső várfala a XV. századból (1450) származik: szabálytalan négyszög alaprajzú, egy bástyatoronnyal nyugaton és egy toronnyal a külső várfalon, mely régen magasabb volt. (Komm mit. 1972. 13, 14.; V. Drăguţ: i.m. 107, 137.) Keleti tornyát lebontották, hasonlóképpen 1958-ban a belső fal egy részét is. (Fabritius: S. Kirchenbürgen. 31.)

Középkori csúcsíves szentségfülkéjét megőrizték. Harangja 1515-ből származik.

A reformáció idején lutheránus lesz az egész lakosság, a templommal együtt. A XVIII. században lutheránus anyaegyház (Benkő J.: Transsilvania. II. 20.), és e század elején is az. (Helységnévtár. 1913.)

Lutheránus templom