# 25. SZÁSZVOLKÁNY

1369-ben villa Wolkendorf néven jelentkezik a forrásokban. (C.Suciu: Dicţionar istoric.) 1377-ben Wolkan, 1488-ban Wolkendorf (uo.) formában fordul elő.

Mai temploma előtt itt, a XIII. században épült román stílusú templom állott, amelyből csak a félköríves diadalív maradt meg.

1421-ben a törökök annyira elpusztítják, hogy csak a Zsigmond király kedvezményeinek segítségével tud a község megújulni. (Urkundenbuch. IV. 148.)

A megrongált templomot gótikus stílusban építik újjá a XV. században, a többszög három oldalával záruló szentéllyel. A szentély boltozatának bordái emberfőt ábrázoló gyámköveken nyugszanak. A hajót a XVI. század közepén építik át. 1611-ben Báthory Gábor hajdúi annyira megrongálják, hogy 54 évig csak a szentély mellé épített kápolnát tudják használni. 1665-ben a XIII. századi falakra új boltozatot építenek a szentélyben, míg a hajó kazettás mennyezetet kap. 1760-ban újra megújításra szorul. A leégett fatorony helyébe a meghosszabbított hajóhoz 1793-ban kőtornyot építenek.

Kultusztárgyai közül az 1741-ben készült kehely formájú kő keresztelőmedence értékes.

A XIV–XV. századtól a templomot egyszerű várfal is övezte. Három védőtornyából csak egy maradt a délnyugati sarkon romokban. (Orbán: Székelyföld. VI. 395.; Fabricius: S. Kirchenburgen. 46.; H. Wächner: Kronstädter Heimat. 96.; V. Drăguţ: Arta gotică. 119.; Komm mit. 1978. 87.)

A középkori katolikus lakosság a reformáció idején lutheránus lesz. Lutheránus egyház a XVIII. században és e század elején is. (Benkő J.: Transsilvania. II. 208.) A reformációig tiszta katolikus volt, mert 1310-ben egyetlen görögkeleti lakott itt. (Fabini)

Lutheránus templom