# 96. MORGONDA

1332-ben Vallis Mariae, 1355-ben Mergental, 1413-ban ismét Vallis Mariae, 1494-ben Mergedal, 1506-ban Morgonda néven jelentkezik az oklevelekben. (C. Suciu: Dicţionar istoric.)

1332-ben plébániatemploma van, papja, János a pápai tizedjegyzék szerint négy évre 22 régi banálist fizet. (Documente. XIV. C., III. 220.)

Mivel az első szász települések közé számítják, már az előző században kellett lennie templomnak. (Göllner: Geschichte der D, in R. 28.)

Az oklevelekben először feltűnő Vallis Mariae és a németben szereplő Mariental, arra enged következtetni, hogy Mária-temploma volt.

Azt a véleményt, hogy már a XIII. században volt temploma, a templom stíluselemei is megerősítik. (Kemény–Gyimesy: Ev. templomok. 104.) Pilléres román stílusú templom volt, bazilikális megoldásban, aminek jelei a főhajót alátámasztó félköríves árkádok. Feltételezik, hogy az apszis is félkörívvel záródott, de a XV. századi erődítések során lebontották, hogy a megerősített szentélynégyszög fölé tornyot emelhessenek. A megmaradt szentélyrész egyszerű keresztboltozatos. A hajóval félköríves diadalív köti össze és 1803-ban készült sík mennyezet fedi.

A XVIII. századi javítás alkalmával az oldalhajók keresztboltozatát barokk boltozattal váltják fel. Nyugati tornya is román kori. Eredetileg az oldalhajók közrefogták, de az erődítéskor ezt a részt az oldalhajókból lebontják. Ekkor a nyugati kaput is befalazzák.

A templomot eredetileg egyszerű négyszögletű várfal vette körül, sarkain négy toronnyal, melyekből csak kettő maradt meg, de az is csonkítva. Ez nem volt elég a templom megvédésére, amint azt egy 1923-ban feltárt felirat megörökíti: „Anno 1600 ist dieses Gotthaus von Michael Waida verwüstet. Anno 1634 wieder verbessert worden.” 1958-ban a feliratot csonkítva megújították. (V. Drăguţ: Arta gotică. 121, 124, 136/99.; Fabritius: S. Kirchenbürgen. 19.)

Középkori katolikus lakói a reformáció során lutheránusok lesznek, a templommal együtt.

A XVIII. században lutheránus anyaegyház (Benkő J.: Transsilvania. II. 211.), és e század elején is az. (Helységnévtár. 1913.)

Nagy harangja középkori felirattal: „O Rex glorie veni cum pace”.

Lutheránus templom