# 59. SZŰKERÉK

1219-ben oklevélben Scil néven szerepel. (C. Suciu: Dicţionar istoric.) 1220-ban villa Scily, 1273-ban Zylkerék, 1292-ben Sykereke, 1619-ben Sziilkerék, 1696-ban Új-Szilkereke (uo.) formában jegyzik.

Templomáról 1397-ben esik szó először, mégpedig mint parochiális egyház. (Kádár: Szolnok-Doboka vm. VI. 540.) 1416-ban egy határjárási oklevélben Szent Márton-kápolna szerepel: „ad Capellam Beati Martini in eadem extructam”. (Kádár: i.m. VI. 540.; Szabó T.A.: Szolnok-Doboka m 212.) A Szent Márton-templomot 1494-ben is említik. (Kádár: i.h.)

A XVII. század közepén kőtemplomával együtt hívei is elpusztulnak. (Kádár: i.m. VI. 540.) A XVIII. század végén romjai még látszanak.

Középkori tiszta katolikus lakói a reformáció idején reformátusok lesznek, majd unitáriusok. 1638-tól újra reformátusok. A XVII. század közepén bekövetkezett pusztulásáig még tiszta református falu. A XIX. században az egyház megszűnik.

A helynevek egykori lakóiról tanúskodnak: 1360-ból Körösberek-liget, Ménespatak; 1379-ből Hezfek erdő; 1416-ból Tunyadomb hegye, Jakcskuta; 1461-ből Menewthew mező, Dank mezeje, Dánbükke, Kelemen berke; 1725-ből Bükköves, Hidegkút, Büdöskút, Kerek-erdő, Szőlőlábja, Avasláb. (Kádár: i.m. VI. 542.)