# 42. OZSDOLA

1332-ben Odula, Vzdula, Ysdula néven írják az okiratok. (Beke: Az erd. egyházmegye. 126.; Orbán: Székelyföld. III. 131.; C. Suciu: Dicţionar istoric.) 1539-ben Osdola (Barabás: SZOKL. VIII. 282.) formában fordul elő. Az 1567. évi regestrum 40 kapuval jegyzi. (Orbán: i.h.)

1332-ben plébániatemploma van, ebben az évben papja, Domokos a pápai tizedjegyzék szerint 7 régi banálist fizet, 1333-ban Tamás pap 3 banálist, 1334-ben 2 régi banálist. (Beke: i.h.; Orbán: i.m. III. 131–132.; Documente. XIV. C., III. 150.)

1539-ben Lukács a plébános. (Barabás: i.m. 282.) Régi temploma az 1802. évi földrengéskor teljesen elpusztul. A hagyomány szerint gótikus templom volt, s építését Basa Miklóssal hozzák kapcsolatba. Ez a gótikus templom a XIV. századi plébániatemplomnak lehet az utóda vagy annak újjáépített formája.

A földrengés pusztítása után 1818-ban emelnek új templomot, mégpedig úgy, hogy az egykori Kun-kastély várkápolnája alkotja szentélyét, amelyhez tágas hajót építenek. Védőszentje Szent Mária-Magdolna.

A régi templomból két emlék maradt: az „O Rex gloriae veni cum pace” feliratú harang, mely a betűk típusa után ítélve XV. századi (Orbán: i.m. III. 131.), a másik egy nyakban viselhető ereklyetartó, ún. monile, a XV. századból. A gyulafehérvári Egyházmegyei Múzeum őrzi. Az előlapján Jézus születését ábrázoló domborműben, amint az angyalok lehozzák az égből a kis Jézust. Szűz Mária és Szent József térdre borulva imádják. Felülről az Atya áldó alakja néz le. A hátsó lapon a kereszten függő Krisztus, mellette Szűz Mária és Szent János apostol. (Batthyaneum. I. 53–54.)

Mindvégig megmarad katolikus falunak.

Katolikus templom