# 6. csoport

Varázsló, szerencsekívánó mondókák*

Az aprószentek napi korbácsolásnál:
Aprószentek Dávid, Dávid! – (Biharugra)
Nőni, nőni, aztán férjhez menni! – (Őriszentpéter)
Feje se fájjon foga se fájjon! (Őriszentpéter)
Szófogadó jó légy,
Ha lenek küldenek, főnek menj,
Ha fönek küldenek, lenek menj,
Ha vizért küldenek, borért menj,
Ha borért küldenek, vizért menj.
Egészséges légy, friss légy, keléses ne légy. (Zalaistvánd)

Újévkor
Jó egészséggel viseld az újesztendőt! (Kakasd, székelyek)

Lányok vasárnapján
Tojjon a libátok, tojjon a kacsátok! (Kishartyán)

Szentiváni tűzgyújtáskor
Homokparton egészség,
Szilváson nehézség. (Galgamácsa)

Luca-napi kotyolásnál (A kotyolás néha énekek, néha azonban mondókák kíséretében megy végbe):

Luca, Luca kity koty
Akkora feneke legyen a lányodnak, mint a kemence szája,
Akkora csöcse legyen a lányodnak, mint a bugyigás korsó,
Annyi pénzed legyen, mint a füszál a réten,
Olyan hosszú kolbászok legyen mint a Német Imrejék háza,
Egyik végét én rágom, másikát a pajtásom.
Luca, Luca kity koty
Ha nem adnak pálinkát, leverem a gerendát.
(Zalaistvánd)

Luca Luca tizenhárom, a pálinkát idevárom
Két akó talicska földszaladt a héba
Ha mit hoz elveszem, e tarisznyába elteszem,
Ha nem adnak diót, megölöm a hizót stb.
(Pajzsszeg)

Az ünnepi népköltészetnek e csoportosítása nem jelent merev kategóriákat, csupán kísérlet a rendszerezésre.

A vízkereszti csillagozás például tartozhat az első csoportba mint népi misztériumjáték, a harmadik csoportba mint varázscselekményt (a csillag kirúgatását) kísérő ének, a negyedik csoportba mint különösebb cselekmény nélküli köszöntés. A Luca napi kotyolást kísérhetik mondókák, de tartozhat hozzá köszöntőének is (pl. a Luca fekszik ágyában… kezdetű ének). A farsangi játékoknak, köszöntőknek, rítus-cselekményeknek, mondókáknak is igen sok változata létezik és eleven még.

A szertartásos költészet a magyar népköltészet esztétikailag igen magasrendű alkotásait tartalmazza; vizsgálatuk a magyar folklorisztika időszerű és jelentős feladatai közé tartozik.