Inkább csak érdekességképpen utalunk a kürt ünnepének kérdésére is, melyre a XIV. századi krónikák utalnak. (Scriptores. 1937. 251.) (In tabernaculis permanentes uxores filiorum Bereka cum festem tube colerent et coreas ducerent stb.) – A Festem tubae kérdéséről többen is írtak. SEBESTYÉN GYULA a zsidó kazárok őszi újévével. és sátoros ünnepével hozta kapcsolatba. Kardos Tibor szerint „ennél valószínűbb, hogy az ötvenévenként megújuló Kürt-ünnepet, az engesztelő évet jelenti, mikor a rabszolgákat felszabadították, az adósságokat elengedték… a földeket ugaron hagyták, hogy azután bővebben teremjenek. (KARDOS TIBOR 1957. 218.) Erdélyi László szerint a Kürt-ünnepe elnevezés a zsidó kazárok kürttel jelzett Tisri szombatjából eredhet. (ERDÉLYI LÁSZLÓ 1922. 74.) Itt még egy magyarázati lehetőséget vetek fel. Egyes finnugor népeknél, mint a cseremiszeknél a kánikula napjaiban hatalmas fakéregből készült kürtöket fújnak, hogy a hőség ne ölje meg a növényzetet. Ez a párhuzam lehetővé teszi, hogy valamely hagyományos nyári rítus továbbélésére gondoljunk a Kürt ünnepe említésénél. (HARVA 1938b. 59–60.)