# Irodalom

ANDERSEN, K. G. (1899) Über deutsche Volksetymologie. Leipzig.

ANYISZIMOV, A. P. (1953) Az evenkik medve-kultusza és a totemisztikus hiedelmek fejlődésének kérdése. Szovjet Néprajztudomány 51–68.

APOR PÉTER (1736) Metamorphosis Transylvaniae. (Modern kiadása é. n. Budapest)

ÁRVAY JÓZSEF (1947) Szentivánnapi népszokásaink legrégibb említése. Erd. Múz.

ATOVICH FERENC (1900) Zobor vidéki szent-iváni szokások. Ethn. XI. 220–226.

AVGYEJEV, A. D. (1959) Proiszhozsgyenyije Tyeatra. Leningrád–Moszkva.

BALÁZS JÁNOS (1954) A magyar sámán révülete. Ethn. LXV. 416–440. (1958) Sylvester János és kora. Bp.

BÁLINT SÁNDOR (1937) Húsvéti vallásos népszokásaink. Ethn. XLVIII. 54 kk. (1938) Népünk ünnepei. Bp.

BALLAGI MÓR (1850) Magyar példabeszédek, közmondások és szójárás gyűjteménye. Szarvason.

BALOGH JÓZSEF (1925) Az ünneprontók. Ethn. XXXVI. 62.

BARABÁS JENŐ (1961) A néprajzi kutatás és az írásos források. Ethn LXXII. 135–146.

BARANYAI DECSI JÁNOS (1598) Adagiorum Graeco-Latino – Vngaricorvm Chiliades quinque. Bártfa.

BARNA ISTVÁN (1953) „Unagrischer Simplicissimus”. Kodály Emlékkönyv. 495 kk.

BARTHOLOMAEIDES LÁSZLÓ (1799) Memorabilia Provinciae Csetnek. Recensuit L.B. Neosclii. (1806–08) Inclyti Superioris Ungariae Comitatus Gömöriensis Notitia Historico-Geographico Statistica. Lőcse

BAUMEL, JEAN (1954) Le masque-cheval et quelques autres animaux fantastiques. Paris.

BAUSINGER, HERMANN (1959) Schwäbische Weihnachtsspiele. Stuttgart.

BEDNÁRIK, Rudolf (1943) Slovakische Volkskultur. Bratislava.

BÉKEFI REMIG (1910) A káptalani iskolák története Magyarországon 1540-ig. Bp.

BÉL MÁTYÁS (1736) Notitia Hungariae Novae Geographico Historica. Viennae. (Part. Sec.)

BELÉNYESY MÁRTA (1958) Kultúra és tánc a bukovinai székelyeknél. Bp. (A Magyar Néprajzi Társaság Könyvtára.)

BELLOSICS BáLINT (1902) Magyarországi adatok a nyári napforduló ünnepéhez. Ethn. XIII. 25 kk., 70 kk., 117 kk.

BELOVIĆ, JASNA (1927) Die Sitten der Südslawen. Dresden.

BENEDEK ANDRÁS (1943) Betlehemes játék Homoród-Remetén. Bp. Magyarságtudomány. Kny. (1950) Les jeux hongrois de Noël. Folia Ethn. 55–94.

BENEDEK ANDRÁS–VARGYAS LAJOS (1943) Az istenesi székelyek betlehemes játéka. Kolozsvár. Erdélyi Néprajzi Tanulmányok. 1.

BERNHEIMER, RICHÁRD (1932) Wild Men in the Middle Ages. Harvard Univ. Press.

BERZE NAGY JÁNOS (1940) Baranyai magyar néphagyományok. I–III. Pécs.

BLEICHSTEINER, ROBERT (1936) Rossweihe und Pferderennen im Totenkult der kaukasischen Völker. Wiener Beiträge zur Kulturgeschichte und Linguistik. 414–495. (1952) Masken und Fastnachtsbräuche bei den Völkern des Kaukasus. Öst. Zeitschrift f. Volkskunde. Kongressheft. (1953) Perchtengestalten in Mittelasien. Archiv für Völkerkunde VIII. Wien.

BOD PÉTER é. n. A Históriákra utat mutató Magyar Lexikon. OSZK Fol. hung. 29. kézirat. (1757) Szent Heortokrates. Oppenheim.

BODGDÁL FERENC (1960) Egy miskolci „tátos” 1741-ben. Népr. Közl. V. 308 kk.

BOGATYREV, PETR (1940) Lidove divadlo ćeské a slovenské. Praga.

BORNEMISZA PÉTER (1955) Ördögi kísértetek. A kiadást gondozta és jegyzetekkel ellátta Eckhardt Sándor. Bp.

BÖDEY JÓZSEF (1940) Rilai Szent Iván legendájának magyar vonatkozásai. EPhK 217–222.

BREDON, J. – MITROPHANOW, I. (1937) Das Mondjahr. Berlin–Wien–Leipzig.

BRELICH, ANGELO (1961a) The Historical Development of the Institution of Initiation in the Classical Ages. (Acta Antiqua IX. 267–283.) (1961b) A „meghaló istenek” problémájához MTA. I. o. közl. XVIII. 232–248.

BUCHER, BRUNO (1889) Die alten Zunft- und Verkehrsordnungen der Stadt Krakau. Wien.

BUNYITAY VINCE (1883) A váradi püspökség története, alapításától a jelenkorig. I. Nagyvárad.

BUNYITAY V.–RAPAICS–KARÁCSONYI (1902) Egyháztörténelmi emlékek a magyarországi hitújítás korából. I. Bp.

BUSA MARGIT (1956) Egy ismeretlen vígjáték. ItK

CARAMAN, PIOTR (1933) Obrzęd Koledowania u Słowian i u Rumunów. Kraków.

CHAMBERS, E. K. (1903) The Medieval Stage. I–II. Oxford. (1933) The English Folk-Play. Oxford.

CORPUS MUSICAE POPULARIS HUNGARICAE: l. Magyar Népzene Tára.

CREIZENACH, WILHELM (1911, 1918, 1923). Geschichte des neueren Dramas. I–III. Halle a. S.

CSÁKY JÁNOS (1895) A pünkösdi király választása Ugocsában. Ethn. VI. 226–227.

CSALLÁNY DEZSŐ (1959) Ungarische Zierscheiben aus dem X. Jahrhundert. Acta Archaeologica X.

CSATKAI ENDRE (1936) Soproni iskolai színjátékok a XVII–XVIII. században. Színpad II.

CS. BOGÁTS DÉNES (1946) Történeti adatok a háromszéki székely népszokásokhoz. Ethn. LVII. 77 kk.

CSEFKÓ GYULA (1931) Régi feljegyzések a méltatlan ünneplésről. Ethn. XLII. 150–153.

CSERNYECOV, N. V. (1949) Adalékok az obi-ugorok nemzetségi szervezetének történetéhez. Bp. (1959) Nyugat-szibériai sziklarajzok. Ethn. LXX. 3–11.

CSICSEROV (1957) A XVI–XIX. századi orosz földművelési kalendárium téli periódusa. A moszkvai 1957-es kiadás magyar fordítása. Kéziratban.

CS. PÓCS ÉVA (1961) Étel és étkezés a magyar néphitben és népszokásban. Néprajzi Értesítő XLIII. Kny.

Das Ofner Stadtrecht. (1959) Kiadta Mollay Károly. Bp.

DÉGH LINDA (1939) A magyar népi színjátékról. Ethn. L. 78–90. (1947) A magyar népi színjáték kutatása. Bp. 1947. (1957) Adalékok a hálás halott epizód mesei és mondai formálódásához. Ethn. LXVIII. Kny.

DENEKE, BERNWARD (1961) Materialien aus dem Umkreis der Sage vom Überzähligen. Zeitschrift für Volkskunde 57. 195 kk.

DÉZSI LAJOS (1915) A Lugossy codex és kiadatlan versei. Bp. Magyar Irodalomtört. Ért. XI.

DIÓSZEGI K. ISTVÁN (1679) Ki osztatott Talentom. Debrecen.

DIÓSZEGI VILMOS (1954) A honfoglaló magyar nép hitvilága kutatásának módszertani kérdései. Ethn. LXV. 20–65. (1958) A sámánhit emlékei a magyar népi műveltségben. Bp. (1959a) A karagaz sámánhit etnikus egyöntetűségének kérdése. Népr. Ért. XLI. 154. kk. (1959b) Az északkeleti szojotok sámánhitéhez. Ethn. LXX. 77 kk. (1960) Sámánok nyomában Szibéria földjén. Bp. (1963) Glaubenswelt und Folklore der sibirischen Völker. Bp. (Szerk.)

DITTMER, KUNZ (1954) Allgemeine Völkerkunde. Braunschweig.

DIVÉKY ADORJÁN (1914a.) Zsigmond lengyel herceg budai számadásai. Bp. Magyar Történelmi Tár XXVI. (1914b.) Zsigmond lengyel herceg II. Ulászló udvarában. Századok. 449 kk; 562 kk.

DOMBI BÉLA (1932) A drámaírás kísérletei Magyarországon a XVI – XVII. században. Pécs.

DOMOKOS PÁL PÉTER (é. n.) A moldvai magyarság. Kolozsvár. 3. kiadás. (1958) A moreszka Európában és a magyar nép hagyományaiban. Fil. Közl. 27–46; 194–223.

DÖMÖTÖR SÁNDOR (1959) Adalékok népszokásaink ismeretéhez. Karácsonyi asztal és Adonis-kert. Ethn. LXX. 345 kk. (1960) Örség. Bp.

DÖMÖTÖR TEKLA (1936) A passiójáték. Bp. (1938) Népi eredetű-e az európai vallásos színjáték? Ethn. XLIX. 47 kk. (1940) Állatalakoskodások a magyar népszokásokban. Ethn. LI. 235–242. (1949) Ludus in Cunabilis Christi. Antiquitas Hungarica II. Kny. (1953a.) Adatok a magyar farsangi játékok történetéhez. Színháztörténeti Értesítő 2. (1953b.) Népies színjátszó hagyományaink és az iskoladráma. ELTE Bölcsészettud. Kar Évkönyve. 194 kk. (1954) Régi magyar vígjátékok. Bp. (1956) Irodalom és folklór. ELTE Évkönyve. 227–241. (1957a.) Erscheinungsformen des Charivari im ungarischen Sprachgebiet. Acta Ethnographica VI. 73–89. (1957b.) Literature and Folklore. Annales Univ. Scient. Bud. de Rolando Eötvös Nom. Sectio Phil. T. I. (1957 c.) Történeti rétegek a magyar népi színjátszásban. Ethn.LXVIII. 253–269 Kny. (1958a.) Árpádházi Imre herceg és a csodaszarvas monda. Fil. Közl. V. 317–323. (1958b.) Farsangi asszonymulatság a XV. században. Népr. Közl. III. 44–50. (1958e.) Regelő hétfő. Ethn. LXIX. 313–332. (1959) Regelő Monday. Acta Ethn. VIII. 1–25. (1960) A színjátszás funkciója falun. Bp. (1960) Régi Magyar Drámai Emlékek. (l. ott) (1961) Kretzenbacher, Leopold: Santa Lucia und die Lutzel frau. Ethn. LXXII. 474–476. (1962) Új esztendő, vígságszerző. (Világosság III. évf. l.) (1964) A magyar néphit és népszokások – Kelet és nyugat között. Ethn. LXXV 188 kk.

DÖRRER, ANTON (1949) Tiroler Fasnacht. Wien.

DRIESEN, OTTÓ (1904) Der Ursprung des Harlekins. Berlin.

DSIWELEGOW, A. K. (1958) Commedia dell'Arte. Berlin.

DUGONICS ANDRÁS (1820) Példa Beszédek és Jeles mondások. Szeged. I–II.

DUNLOP, D. M. (1954) The History of the Jewish Kazars. Princeton.

EBERLE, OSKAR (1955) Cenalora. Olten und Freiburg im Breisgau.

ECKHARDT SÁNDOR (1930) Az utolsó virágének. Minerva 33. (l. még Bornemisza alatt is.)

ÉLIADE, MIRCEA (1951) Le chamanisme et les techniques archaïques de l'extase. Paris. (1956) Forgerons et alchimistes. Paris.

ERDÉLYI JÁNOS (1851) Magyar közmondások könyve. Pesten.

ERDÉLYI LÁSZLÓ (1922) Árpádkor. Bp. (1942) Magyarország törvényei Szent Istvántól Mohácsig. Szeged.

ERNYEY JÓZSEF (1904) A szláv karácsonyi játékok főbb typusai. Népr. Múz. Ért. V.

ERNYEY JÓZSEF–KARSAI GÉZA (1932) Német népi színjátékok Deutsche Volksschauspiele aus den oberungarischen Bergstädten. I. Bp. (1938) u. a. II, 1–2.

FÁBIÁN JÓZSEF (1803) Természeti tudomány a' köznépnek. Veszprém.

FALVY ZOLTÁN (1961) Énekmondók a középkori Magyarországon. I. Fil. Közl. 86 kk.

FARAGÓ JÓZSEF (1946) A tánc a mezőségi Pusztakamaráson. Kolozsvár. (1947) Betlehemezők és kántálók Pusztakamaráson. Kolozsvár. (1949) Betlehemezés Csikcsobotfalván 1946-ban. Ethn. LX. 222–236.

FEHÉR GÉZA (1940) A bolgár törökök szerepe és műveltsége. Bp.

FEHRLE, EUGEN (1955) Feste und Volksbräuche im Jahreslauf europäischer Völker. Kassel.

FEILBERG, H. F. (1906) Das nordische Weihnachts fest. Hessische Blätter für Volkskunde V. 26–40.

FERENCZI IMRE – UJVÁRY ZOLTÁN (1962) Farsangi dramatikus játékok Szatmárban. Bp. Műveltség és hagyomány IV.

FETTICH NÁNDOR (1958) A regösénekekről. Ethn. LXIX. 352–380.

FINDEISEN, HANS (1941) Zur Geschichte der Bärenzeremonie. Arch. f. Rel. Wiss. XXXVII. 196 kk. (1957) Schamanentum. Stuttgart.

FOLKLORISTISCH WOORDENBOEK. (1949) Gravenhage.

FOSSENIUS, MAI (1931) Majgren, Majträd, Majstang. Lund.

FÖLEDS LÁSZLÓ (1958) A Budajenőre telepített székelyek betlehemezése. Ethn. LXIX. 209–259.

FRAZER, J. G. (1918–1922) The Golden Bough. XI. kötet. The Scapegoat. London.

GASPARINI, E. (1959) L'antagonismo dei koledarii. Alpes Orientales. Ljubljana 107 kk.

GAVAZZI, MILOVAN (1956) Das Kulturerbe der Südslaven im Lichte der Völkerkunde. Die Welt der Slaven I. 63 kk.

GELEI KATONA ISTVÁN (1647) A Váltság Titkának Második Volumenje. Várad. RMK I. 799.

GEREVICH LÁSZLÓ (1942) A garamszentbenedeki Úrkoporsó. Emlékkönyv Gerevich Tibor születésének 60-ik évfordulójára. Bp.

GÖNCZI FERENC (1895) Muraköz és népe. Bp. (1914) Göcsej s kapcsolatosan Hetés vidékének és népének összevontabb ismertetése. Kaposvár.

GRIMM, J.–GRIMM, W. (1885) Deutsches Wörterbuch VI. Leipzig.

GUGITZ, GUSZTÁV (1949–50) Das Jahr und seine Feste im Volksbrauch Österreichs I–II. Wien.

GUNDA BÉLA (1943) A néprajz és a magyar őstörténet. A magyarság őstörténete. 208 kk. (1958) Magyar népszokások a Zobor vidéken. Ethn. LXIX. 151 kk. (1963) Totemistische Spuren in der ungarischen táltos Überlieferung. Glaubenswelt und Folklore der sibirischen Völker 45–57.

GYALLAY DOMOKOS (1953) Reg. M. Ny. XLIX. 183.

GYIRWA WENTZEL (1928) Cristus Urunknak Szent Péterrel való beszélgetése. Lőcse 1649. Modern kiad.: György Lajos, Két dialogus régi magyar irodalmunkban. Kolozsvár.

GYŐRFFY GYÖRGY (1958) A magyarok elődeiről és a honfoglalásról. Bp.

GYŐRFFY GYÖRGY (1959) Tanulmányok a magyar állam eredetéről. Bp. A Magyar Néprajzi Társaság Könyvtára.

GYŐRFFY ISTVÁN (1935) Hunyadmegyei látomások és kuruzslások a XVII–XVIII. századból. Ethn. LXVI. 80.

HAASE, FELIX (1939) Volksglaube und Brauchtum der Ostslawen. Breslau. Wort und Brauch, 26. Heft.

HALMOS ISTVÁN (1957) Regösénekek. Ethn. LXVIII. 492–503.

HALTRICH, J. (1885) Zur Volkskunde der Siebenbürger Sachsen. Wien.

Handwörterbuch des deutschen Aberglaubens VI. (1934–35) Berlin–Leipzig.

HARSÁNYI ISTVÁN (1915) Adalékok a magyar népszokások ismeretéhez. Ethn. XXVI. 129–130.

HARMATH LUJZA (1899) Nyárádmenti székely népszokások. Ethn. X. 44–47.

HARTKE, WILHELM (1956) Über Jahrespunkte und Feste, insbesondere das Weihnachtsfest. Berlin.

HARVA, UNO (1937) Volkstümliche Zeitrechnung im eigentlichen Finnland. Folkliv 65 kk. (1938a.) Die religiösen Vorstellungen der altaischen Völker. Helsinki. FFC. 125. (1938b.) Über die Zeitrechnung der finnisch-ugrischen Völker. Sitzungsberichte der Finnischen Akademie der Wissenschaften. Helsinki 1941. 45–60.

HELTAI GÁSPÁR (1552) A reszegsegnek es tobozodásnak veszedelmes voltáról való Dialogus. Az 1552 évi kiadás hasonmása. Bp. 1951. (1570) Háló. Kolozsvár. Kiadta Trócsányi Zoltán. Bp. RMK. 36.

Histoire des religions. (1955) 3. Tournai. Brillant-Aigrain.

HOFFMANN-KRAYER, EDUARD (1946) Kleine Schriften zur Volkskunde. Rasel.

HOLL BÉLA (1952) Egy régi magyar betlehemes játék. Vigilia 617–629.

HONT FERENC (1940) Az eltűnt magyar színjáték. Bp.

HORVÁTH CYRILL (1894) Pomerius. Bp. (1921) Középkori magyar verseink. Bp.

HORVÁTH HENRIK (1937) Zsigmond király és kora. Bp.

HÖFLER, OTTÓ (1934) Kultische Geheimbünde der Germanen. Frankfurt a. Main.

HUIZINGA (1944) Homo Ludens. Magyar ford. Bp.

HUNFALVY PÁL (1872) A magyar naptár némely sajátságai. Nyr. I. 28–29.

HYMAN, STANLEY EDGAR (1955) The Ritual View of Myth and the Mythic. l. Myth: A Symposium. 462 kk.

INCHOFER, MELCHIOR (1797) Annales Ecclesiastici Regni Hungariae. Pozsony.

IPOLYI ARNOLD (1929) Magyar mythologia. Bp. 3. kiad. I–II.

ISTVÁNOVITS MÁRTON (1961) A szovjet folklorisztika elmélete. MTA I. o. közl. Kny.

ITKONEN, T. I. (1946) Heidnische Religion und späterer Aberglaube bei den finnischen Lappen. Helsinki. Mémoires… 87.

JABLONKAI GÁBOR (1927) Az iskoladrámák a jezsuiták iskoláiban. Kalocsa.

JAKAB ELEK (1870) Kolozsvár története. I. Buda. (1881) A kalendáriumokról történelmi és politikai tekintetben. Értekezések a történelmi tud. köréből. IX. 4. Bp. (1888) Oklevéltár Kolozsvár története II. és III. kötetéhez. I–II. Bp.

JAKUBOVICH EMIL (1927) Honfoglalási hősi énekeink előadásformájához. MNy 265 kk.

JÁNOSI GYULA (1935) Barokk hitélet Magyarországon a XVIII. század közepén a jezsuiták működése nyomán. Pannonhalma. Pannonhalmi füzetek. 17.

JÁVOR EGON (1942) Hét kéziratos pozsonyi Missale a Nemzeti Múzeumban. Az OSZK. kiadványai XV.

JENSEN, AD. E. (l951) Mythos und Kult bei den Naturvölkern. Wiesbaden.

JÓKAI MÓR (1856) Hogyan mulat a magyar nép piros pünkösd napján? Vasárnapi Újság 165–166.

JUHAROS FERENC (1933) A magyarországi jezsuita iskoladrámák története. Szeged.

JUHÁSZ MIKLÓS (1944) A pünkösdi király legrégibb okleveles emléke. Ethn. LV. 42–43.

KÁLLAY FERENC (1861) A pogány magyarok vallása. Pest.

KALLÓS ZOLTÁN (1958) Hejgetés Moldvában. Népr. Közl. III. 40 kk.

KÁLMÁNY LAJOS (1887) A hold nyelvhagyományainkban.

KANNISTO, ARTUR (1906) Über die wogulische Schauspielkunst. Finnisch–ugrische Forschungen VI. 213–237.

KARDOS TIBOR (1939) Deákműveltség és magyar renaissance. Századok 295–338. (1941) Középkori kultúra, középkori költészet. Bp. (1953) A magyar vígjáték kezdetei. Emlékkönyv Kodály Zoltán 70. születésnapjára. 133 kk. (1955a.) A régi magyar színjátszás néhány kérdéséhez. A MTA I. o. Közl. VII. 17. kk. (1955b.) A trufa. Egy régi magyar irodalmi műfaj jellege és európai összefüggései. Fil. Közl. Kny. (1957) Adatok és szempontok a magyar dráma kezdeteihez. Fil. Közl. IV. 210–232; 303–338. (1960a.) A magyar színjáték kezdetei. Bp. Színházi tanulmányok. (1960b.) Régi Magyar Drámai Emlékek. (l. ott!)

KARJALAINEN, K. F. (1921–1927) Die Religion der Jugra-Völker. I–III. Helsinki. FFC 41, 44, 63.

KARSAI GÉZA (1943) Középkori vízkereszti játékok. Bp.

KATONA IMRE (1962) Sárköz. Bp.

KATONA LAJOS (1902) Temesvári Pelbárt példái. Bp. (1912) Folklore-kalendárium. Irodalmi Tanulmányok II. Bp. 256 kk.

KENTENICH, G. (1915) Geschichte der Stadt Trier von ihrer Gründung bis zur Gegenwart Trier.

KERÉNYI GYÖRGY (1953) A regös ének magva. Emlékkönyv Kodály Zoltán 70. születésnapjára. Bp. (1962) The Melody Core of Ushering in Summer in Transdanubia. Zoltano Kodály Octogenario Sacrum. Bp.

KERÉNYI KÁROLY (1938–40) Vom Wesen des Festes. Paideuma I. Leipzig. (1940) Die antike Religion. Leipzig.

KERTÉSZ MANÓ (1922) Szokásmondások. Bp.

KHIN ANTAL (1932) Csallóközi legényavatás. Ethn. XLIII. 19 kk.

KIRÁLY GYÖRGY (1921) A magyar ősköltészet. Bp.

KISCH, G. (1905) Wörterbuch der Nösner (siebenbürgischen) und moselfränkisch–luxemburgischen Mundart. Forschungen zur Volkskunde der Deutschen in Siebenbürgen I. Hermannstadt.

KISPÁL MAGDOLNA (1938) Napszakok nevei az ugor nyelvekben. Bp. A Magyar Nyelvtud. Társ. Kiadványai 39.

KISS ÁRON (1881) A XVI. században tartott magyar református zsinatok jegyzéke. Bp. (1891) Magyar gyermekjátékgyűjtemény. Bp.

KISS LAJOS (1953) A Lengyel Lászó-játék. Emlékkönyv Kodály Zoltán 70. születésnapjára. Bp.

KIS VICZAY PÉTER (1719) Selectiora Adagia Latino–Hungarica. Bártfa.

KLUCKHOHN, CLYDE (1958) Myths and Ritual 1. Reader in Comparative Religion 135 kk.

KNAUZ NÁNDOR (1876) Kortan. Bp.

KNIEZSA ISTVÁN (1955) A magyar nyelv szláv jövevényszavai. I–II. Bp.

KOCZIÁNY LÁSZLÓ (é. n.) Őszi harmat után. Bukarest.

KODÁLY ZOLTÁN (1909) Zoborvidéki népszokások. Ethn. XX. 119 kk. (1913) Pótlék a zoborvidéki népszokásokhoz. Ethn. XXIV. 114 kk. 169–174.

KOEHNE, C. (1920) Studien zur Geschichte des „blauen Montags”. Zeitschrift für Sozialwissenschaft, N. F. XI. 268 ff. 394 ff.

KOLOSVÁRI SÁNDOR–ÓVÁRI KELEMEN A magyar törvényhatóságok jogszabályainak gyűjteménye. Bp. (1885) I. Az erdélyi törvényhatóságok jogszabályai. (1890) II. 1–2. A tiszáninneni törvényhatóságok jogszabályai. (1892) III. A tiszántúli törvényhatóságok jogszabályai. (1896–1897) IV. 1–2. A dunáninneni törvényhatóságok jogszabályai. (1902–1904) V. 1–2. A dunántúli törvényhatóságok jogszabályai.

KOMÁROMY ANDOR (1910) Magyarországi boszorkányperek oklevéltára. Bp.

KOSWEN, M. O. (1957) Abriss der Geschichte und Kultur der Urgesellschaft. (Az 1953-as moszkvai kiadás ford.) Berlin.

KOVÁCS JÁNOS (1898) A kuruzslás eszközei a szegedi boszorkányperekben. Ethn. IX. 204 kk.

K. KOVÁCS LÁSZLÓ (1944) A kolozsvári hóstátiak temetkezése. Kolozsvár.

KRETZENBACHER, LEOPOLD (1947) Die steirisch-kärntnischen Prasser und Hauptsündenspiele. Österr. Zeitschrift für Volkskunde. Neue Serie Bd. I. 67 kk. (1953) Frühbarockes Weihnachtsspiel in Kärnten und Steiermark. Klagenfurt–Salzburg. (1959) Santa Lucia und die Lutzelfrau. München. Südosteuropäische Arbeiten 53.

KUHN, ADALBERT (1869) Der Schuss des wilden Jägers auf den Sonnenhirsch. Zeitschrift f. deutsche Phil. I.

KÜPPERS–SONNENBERG, G. A. (1954) Rosalienfest und Trancetänze in Duboka. Ztschr. f. Ethnol. 79. 212–224.

LAJOS ÁRPAD (é. n.) A magyar nép játékai. Bp.

LÁSZLÓ GYULA (1944) A honfoglaló magyar nép élete. Bp. 2. kiadás. (1961) Őstörténetünk legkorábbi szakaszai. Bp.

LEWITZKY, ANATOLE (1957) Myths and Rites o f Shamanism. Diogenes. 17. 33 kk.

LIPS, EVA (1958–59) Die Figur des Spassmachers bei den Naturvölkern. Wissenschaftliche Zeitschrift der Karl Marx Universität. Leipzig. 8. Gesellsch. und Sprachwiss. Reihe, Heft. 3.

LIPS, JULUS (1928) Die Anfänge des Theaters bei den Naturvölkern. Tagungsberichte der deutschen Anthrop. Gesellschaft. 1927. Leipzig 44–52. (1929) Diskussion über „Anfänge der Kunst”. Verhandlungen des VI. Deutschen Soziologentages. Tübingen. Kny. (1953) Vom Ursprung der Dinge. Leipzig.

LIUNGMAN, WALDEMAR (1937–38) Traditionswanderungen Euphrat-Rhein. I–II. FFC 118–119. Helsinki. (1941) Der Kampf zwischen Sommer und Winter. FFC 130. Helsinki. (1941–45) Traditionswanderungen Rhein-Jenissei. FFC 129, 131. Helsinki.

LUCAS, HEINZ (1958) Ceylon-Masken. Eisenach und Kassel.

Magyar Diplomáciai Emlékek Mátyás király korából. (1878) IV. Bp. Monumenta Hung. Hist. IV.

(A) Magyar Népzene Tára (1951) I. kötet. Gyermekjátékok. Bp. Szerk. BARTÓK B.–KODÁLY ZOLTÁN. Sajtó alá rendezte Kerényi György. (1953) II. kötet. Jeles napok. Bp. Szerk. BARTÓK B.–KODÁLY Z. Sajtó alá rendezte Kerényi György.

(A) Magyarság Néprajza II. III. és IV. kötet. (idézve az I. kiadás nyomán)

Magyar Simplicissimus (1956) Szerk. és a bev. tanulmányt írta TURÓCZI-TROSTLER J. Bp.

MAKKAI ENDRE–NAGY ÖDÖN (1939) Adatok, téli néphagyományaink ismeretéhez Kolozsvár.

MAKSAY FERENC (1957) A szentivánnapi tűz első hazai emléke. Népr. Közl. II. 11–12.

MÁNDOKI LÁSZLÓ (1961.) Busómaszkok. Kny. a Janus Pannonius Múzeum Évkönyvéből.

MANGA JÁNOS (1941a.) A tavaszi ünnepkör hagyományai a Nyitra megyei Menyhén. Népr. Múz. Ért. 281 kk. (1941b.) A téli ünnepkör hagyományai a Nyitra megyei Menyhén. Ethn. LII. 189. kk. (1948) Szlovák kapcsolatok a palóc karácsonyi szokásokban. Ethn. LIX. 94–102.

MANNHARDT, WILHELM (1904–1905) Wald- und Feldkulte der Germanen und ihrer Nachbarstämme. Berlin. 2. kiadás.

MARGALITS EDE (1900) Koledák a délszlávoknál. Ethn. XI. 166–167.

MARÓT KÁROLY (1937) Kultusz és mítosz. EPhK. 3–24. (1939) Szent Iván napja. Ethn. Kny. (1945) Survival és Revival. Ethn. LVI. Kny. (1956) Beszámoló a VIII. nemzetközi vallástörténeti kongresszusról. MTA I. o. Közl. VIII. 181. kk.

MARTONFALVY GYÖRGYNEK (1700) a Keresztyéni Inneplésről való tanítása. RMK I. 1556. Kolozsvár.

Masken in Mitteleuropa. (l. SCHMIDT, LEOPOLD)

MATHIA KÁROLY (1953) Népi eredetű karácsonyi játékaink. Vigilia 57–63. (1954) Dunántúli karácsonyi játék a XVIII. század közepéről. Vigilia 15–27.

MAUSSER, OTTO (1909) Die Monatsnamen der Wogulen und Altpersier. Globus 1909. 96. évf. 222 kk.

MAYLAND OSZKÁR (1905) Székelyföldi gyűjtés. Bp. MNGY VII.

MEGAS, GEORGE A. (1958) Greek Calendar Customs. Athens.

MEISEN, KARL (1931) Nikolauskult und Nikolausbrauch im Abendlande. Düsseldorf.

MELICH JÁNOS (1939) Adalék a magyarországi hídjátékokhoz. Ethn. L. 90–111.

MELIUS PÉTER (1563) Valogatot praedikatioc. Debrecen. RMK I. 54.

MÉSZÁROS ISTVÁN (1961) Középkori kolduló diákjaink. Fil. Közl. 107 kk.

MEZEY LÁSZLÓ (1955) Egy ismeretlen középkori drámai emlékünk és európai rokonai. Fil. Közl. 59–63. (1958) Adalékok a középkori dráma történetéhez. Fil. Közl. 1.03–106.

MIKULIK JÓZSEF (1917) A gömöri ág. hitv. evang. esperesség története 1520–1740. Pozsony.

MOLNÁR ERIK (1945) A magyar társadalom története az őskortól az Árpádkorig. Bp.

MORVAY PÉTER (1951) A templomkertben, temetőben és halotti toron táncolás s a halottasjáték népszokásához. (Ethn. LXII. 73–82.)

MOSER, HANS JOACHIM (1953) Diabolus in Musica. Musikerziehung. Heft. 3. (1954) Dokumente der Musikgeschichte. Wien.

MUNKÁCSI BERNÁT (1893) Az irtisi osztjákok néprajza. Ethn. IX. 141 kk. (1910) Vogul népköltési gyűjtemény. II, 1–2. Bp.

MUNKÁCSI BERNÁT–KÁLMÁN BÉLA (1952) Manysi (vogul) népköltési gyűjtemény III/2. Bp.

Myth: A Symposium (1955) Journal of American Folklore. 68. köt.

NAGYSZIGETHI (SZILY) KÁLMÁN (1893) Regelő hétfő. Nyr. XXII. 329.

Narodopisje Slovencev. (1944) I. kötet. Ljubljana. (1952) II. kötet. Ljubljana. I. Grafenauer – B. Orel.

NEMESKÜRTY ISTVÁN (1957) A XVI. század három utolsó évtizedének postillairodalmából. It. (1959) Bornemisza Péter, az ember és az író. Bp.

NIESSEN, CARL (1949) Handbuch der Theater-Wissenschaft. Emsdetten. I. Daseinsrecht und Methode. Ursprung und Wort der dramatischen Kunst. (1953) I. 3 Abteilung. Drama, Mimus und Tänze in Asien. Emsdetten.

NILSSON, MARTIN P. (1918a.) Das Rosenfest. Beiträge zur Religionswissenschaft. II. 133 kk. (1918b.) Studien zur Vorgeschichte des Weihnachtsfestes. Arch. f. Rel. Wiss. 19. (1920) Prímitive Time-Reckoning. Lund. (1933) Sonnenkalender und Sonnenreligion. Arch. f. Rel. Wiss. 141 kk.

NYÁRY ALBERT (1877) Adatok az álarcos jelmezek történetére hazánkra vonatkozólag. Arch. Ért. XI/13.

O. NAGY GÁBOR (1957) Mi fán terem. Bp.

ORTUTAY GYULA (1934) A szerelem Ajak-on a házaséletig. Népünk és Nyelvünk VI. (1936) A magyar népi színjátékszerű szokások kérdése. Szeged. A Színpad. II. (1939a.) Balti városok. Tükör 7. évf. 722 kk. (1939b.) A magyar népköltési gyűjtemények története. Ethn. L. 221 kk. (1940) Fedics Mihály mesél. Bp. UMNGY I. (1955a.) Magyar népköltészet. I–III. Bp. (1955b.) The Science of Folklore in Hungary between the Two World-Wars. Acta Ethn. IV. (1956) Kérdőív betlehemes játékok gyűjtéséhez. Ethn. LXVII. 91–98. (1958) Kis magyar néprajz. 3. kiadás. Bp.

ÓVÁRY LIPÓT (1889) A modenai és mantuai levéltári kutatásokról. Századok XXIII. 392 kk.

PAASONEN, HEIKKI (1949) Gebräuche und Volksdichtung der Tschuwassen. Helsinki. Mémoires de la Soc. Finno-Ougrienne. XCIV.

PABST, EDUARD (1865) Die Volksfeste des Maigrafen in Norddeutschland, Preussen, Livland, Dänemark und Schweden. Berlin.

PAIS DEZSŐ (1948) Reg. Magyar Századok 5–23. (1953) Árpád- és Anjou-korti mulattatóink. Emlékkönyv Kodály Zoltán 70. születésnapjára 95–110. (1957) Haj-huj kaját. Zenetud. Tanulmányok VI. (1958a.) Középkori diákjaink és a krónikákbeli „hétmagyargyiáklázár” mozzanatok. Fil. Közl. 671 kk. (1958b.) Reg. MNy 181.

PÁSZTOR LAJOS (1950) Two Franciscan Christmas High Masses Containing Hungarian Shepherd Plays. Archivum Francisc. Hist. Fasc III–IV. 411–432. Firenze.

PAULER GYULA–SZILÁGYI SÁNDOR (1900) A magyar honfoglalás kútfői. Bp.

PAYR SÁNDOR (1924) A dunántúli evangélikus egyházkerület története. 1. Sopron.

PÉCZELY ATTILA (1958) Pünkösdi szokások Komárban. Népr. Közl. III.

PÉTERFFY, CAROLUS (1741) Sacra Concilia Ecclesiae Romano-Catholicae. Pozsony.

PETRÓ SÁNDOR (1941) A magyar nyelvű egyházi ének középkori emlékei. EPhK 270.

P. CSILLÉRY KLÁRA (1961) Pünkösdi leányevező Szeremléről. Népr. Ért. 63. 161 kk.

P. JÁMBOR MÁRTA (1957) Legényélet és legényavató szokás Halásziban. Népr. Közl. II.

PODOLAK, JÁN (1959) Tri textová varianty betlehemských hier Z. Abovskéj stolice v. Madarsku. Slovensky Národopis. 114.

POP, MIHAI (1958) Mastile de Lemn din Bîrseşti-Topeşti Vrancea. Revista de Folclor. III.

POSONYI ERZSÉBET (1929) A lisztlopó anekdota és a passió játékok. Ethn. XL. 74. kk

POTTHOF, O. D. (1938) Kulturgeschichte des deutschen Handwerks. Hamburg.

PREUSS, K. THEODOR (1930) Der Unterbau des Dramas. Vortr. der Bibl. Warburg VII. 1927–28. Leipzig–Berlin.

PROKOSCH-KURATH, GERTRUDE (1956) Dance Relatives of Mid-Europe and Middle America. Journal of American Folklore. 69. 288 kk. (1960) Panorama of Dance Ethnology. Current Anthropology. 233 kk.

PROPP, V. JA (1963) Ruszszkie agrarnüje prazdniki. Leningrád.

RADÓ POLIKÁRP (1943) Az aprószentek és a magyar liturgiatörténet. Theologia 257 kk. (1944) Nyomtatott liturgikus könyveink kézírásos bejegyzései. Bp. Az OSZK kiadványai 19. (1945) Répertoire hymnologique des manuscrits liturgiques dans les bibliothèques publiques de Hongrie. Bp. Az OSZK kiadványai 21. (1947) Libri liturgici manu scripti bibliothecarum Hungariae. Bp. Az OSZK kiadványai 26. (1957a.) A magyar liturgia eredete a XI. században. Vigilia 391–399. (1957b.) Az egyházi év. Bp.

RADOCSAY DÉNES (1955) A középkori Magyarország táblaképei. Bp.

RADVÁNSZKY BÉLA (1887) Foglalkozás, időtöltés, játék a XVI. és XVII. században. Századok XXI.

RAGLAN, LORD Myth and Ritual. L. Myth. A Symposium 454 kk.

RAJECZKY BENJAMIN (1955) A gyöngyösi pásztormisék. Zenetudományi Tanulmányok IV. Bp. 99 kk. (1959) Regélni. Népr. Közl. IV. 15.

RAZY, ERNEST (1880) Saint Jean Baptiste, sa vie, son culte et la légende, artistique. Paris. Reader in Comparative Religion. (1958) Evanston – New York.

Régi Magyar Drámai Emlékek. I–II. (1960) Szerk. KARDOS TIBOR. Sajtó alá rendezte, valamint a bevezetést írta Kardos Tibor és Dömötör Tekla. A szövegek gondozásában közreműködött Szilvás Gyula. Bp.

Régi Magyar Költők Tára. (1877) I. Középkori magyar költői maradványok. Közzéteszi: Szilády Áron. Bp. (1880) II. XVI. századbeli magyar költők művei. Közzétette Szilády Áron Bp. (1886) V. XVI. századbeli magyar költők művei. Közzétette Szilády Áron. Bp. (1959) XVII. század. l. Klaniczay Tibor–Stoll Béla Bp.

REINHARDT, ALBERT (1949) Das volkstümliche Jahr. Freiburg i. B.

REINSBERG-DÜRINGSFELD, OTTÓ (1861) Fest-Kalender aus Böhmen. Prag. (1898) Das festliche Jahr. Leipzig.

RÉSŐ ENSEL SÁNDOR (1868) Magyarországi népszokások. Pesten.

RÉTHEI PRIKKEL MARIÁN (1924) A magyarság táncai. Bp.

RICHTER M. ISTVÁN (1938) A mesteravatás és mesterasztal a céhvilágban. Ethn. XLIX. 66 kk.

RIEMSCHNEIDER, MARGARETE (1956) Der Wettergott. Leipzig. Fragen zur vorgeschichtlichen Religion III.

RÓHEIM GÉZA (1915) Adalékok a finnugorság varázserő fogalmához. Ethn. XXVI. 255 kk. (1918) A kazár és a magyar nagyfejedelem. Ethn. XXIX. (1920) Adalékok a magyar néphithez. II. Bp. (1925) Magyar néphit és népszokások. Bp. (1926) Hungarian Calendar Customs. Journal of the Royal Anthropological Institute, LVI. 361–384. London. (1954) Hungarian and Vogul Mythology. New York.

ROUX, J. P. (1958) Éléments chamaniques dans les textes prémongols. Anthropos 53. 441 kk.

RÖHRICH, LUTZ (1940) Sage und Brauch. Forschungen und Fortschritte. 25. Berlin 251 kk. (1956) Märchen und Wirklichkeit. Eine volkskundliche Untersuchung. Wiesbaden.

RÖSLER, R. (1912) Beitrag zur Geschichte des Zunftwesens. Aelteres Zunftwesen in Hermannstadt bis zum Jahre 1526. Hermannstadt.

SÁNDOR ISTVÁN (1957) Ostereier in Ungarn. Schweizerisches Archiv für Volkskunde. Bd. 53. 175 kk.

SARTORI, PAUL (1914) Sitte und Brauch. I–III. Handbücher zur Volkskunde. VI–VIII. Leipzig.

SCHDIIDT, LEOPOLD (1937) Formprobleme der deutschen Weihnachtsspiele. Emsdetten. (1954a.) Barbara und Luciaweizen. Gugitz-Festschrift, Wien 387 kk. (1954b.) Das deutsche Volksschauspiel in zeitgenössischen Zeugnissen vom Humanismus bis zur Gegenwart. Deutsche Akad. Der Wissenschaften zu Berlin. (1955a.) Masken in Mitteleuropa. Szerkesztette Schmidt, L. Wien. (1955b.) Volksschauspiel. Deutsche Philologie im Aufriss, 29. Lieferung. (1956) Burgenländisches Maskenbrauchtum. Burgenländische Heimatblätter, XVIII. 108 kk.

SCHMIDT, WILHELM (1949) Die asiatischen Hirtenvölker. Freiburg in der Schweiz. Der Ursprung der Gottesidee. IX. (1954) Die asiatischen Hirtenvölker. Die primär-sekundären Hirtenvölker. Münster i. W. Der Ursprung der Gottesidee. XI. 3. Abt. V.

SCMITZ, CARL A. (1960) Die Problematik der Mythologeme Hainuwele und Prometheus. Anthropos 55. 215 kk.

SCHNEEWEIS, EDMUND (1925) Die Weihnachtsbräuche der Serbokroaten. Wien. (1953) Feste und Volksbräuche der Sorben. Berlin. (1956) Vergleichende Betrachtung der slawischen Frühlingsbräuche. Vorträge auf der Berliner Slawistentagung. 1954 Berlin. (1961) Serbokroatische Volkskunde I. Berlin.

SCHNEIDER, FEDOR (1920–21) Über Kalendae Januariae und Martiae im Mittelalter. Archiv für Religionswissenschaft XX.

SCHRAM FERENC (1956) Egy régi magyar nyelvű bethlehemes játék. Ethn. LXVII. (1957a.) Adalékok betlehemes játékaink dallamainak eredetéhez. Emlékkönyv Kodály Zoltán 75. születésnapjára. Kny. Bp. (1957b.) Betlehemes játékaink. Bp. Rota. (1959) Régi Balázs- és Gergely napi népi énekszövegek. Népr. Közl. IV. 293–295.

SCHWARTZ ELEMÉR, (1931) Magyar motívumok egy XVI. századi müncheni úrnapi körmeneten. Ethn. XLII. 94. kk.

Scriptores Rerum Hungaricarum I. (1937) SZENTPÉTERY IMRE Bp.

SEBESTYÉN GYULA (1902a.) Regös-énekek. Bp. MNGY IV. (1902b.) A regösök. Bp. MNGY V. (1906) A pünkösdi király és királyné. Ethn. XVII. 32 kk.

SEIVERT, G. (1956) Der Schneideraufruhr in Hermannstadt. Bukarest.

SEPRŐDI JÁNOS (1916) Házasító dalok. Ethn. XXVII. 90 kk.

SHIRE, H. M.–ELLIOTT, K. (1956) La Fricasse en Écosse et ses Rapports avec les Fétes de la Renaissance. Les Fétes de la Renaissance, ed. Jacquot, J. Paris.

SIEBER, F. (1963) Die Deutung des Todaustreibens. Deutsches Jb. für Volkskunde IX. 71 kk.

SIEBER, S. (1916) Nachbarschaften, Gilden, Zünfte und ihre Feste. Archiv für Kultur-geschichte. XII. 73 kk.

SIEMSEN, R. (1942) Germanengut im Zunftbrauch. Berlin–Dahlem.

SIMONYI ZSIGMOND (1913) Karácsonyi cikk. Nyr. XLII. 433 kk.

SIPOS BELLA (1956) Egy népi játék Apáczai Csere János szülő falujában. Művelődés IX. május. Bukarest.

SIROVÁTKA, OLDRICH (1951) Pastyršké kolední hry na Valašsku. Naše Valašsko XIV, str. 111–124.

SLĂTINEANU, BARBU (1957) Les oeufs de Pâques en Roumanie. Schweizerisches Archiv für Volkskunde Bd. 53. 181 kk.

SÖVEGES DÁVID (1943) A karácsonyi játékok. Bp.

SPAMER, ADOLF (1936) Deutsche Fastnachtsbräuche. Jena.

SPENCE, LEWIS (1947) Myth and Ritual in Dance, Game and Rhyme. London.

STEINITZ, WOLFGANG (1938) Totemismus bei den Ostjaken in Sibirien. Ethnos III. 125 kk. (1941) Ostjakische Volksdichtung und Erzählung 2. Stockholm. A finnugor rokonsági elnevezések rendszere. MTA I. o. Közl. X.

STEINMANN ALFRED (1943) Vom Wesen der Maske. Ciba-Zeitschrift. 8. 3114 kk.

STUMPFL, ROBERT (1936) Kultspiele der Germanen als Ursprung des mittelalterlichen Dramas. Berlin.

SZABÓ T. ATTILA (1934) Kéziratos énekeskönyveink és verses kézirataink a XVI–XIX. században. Zilah. (1946) Egy XVIII. századközépi népies betlehemes játék. Erd. Múz.121–127.

SZÁDECZKY LAJOS (1913) Iparfejlődés és a céhek története Magyarországon. I–II. Bp.

SZAMOTA ISTVÁN (1891) Régi utazások Magyarországon és a Balkán félszigeten. 1054–1717. Bp.

SZAMOTA ISTVÁN–ZOLNAI GYULA (1902–1906) Magyar Oklevél-Szótár. Bp.

SZENDREY ÁKOS (1928) Az ősmagyar temetkezés. Ethn. XXXIX. 12 kk. (1937) A népi társadalom tagozódása. Etnh. XLVIII. 187–198. (1938) A népi élet társas összejövetelei. Ethn. XLIX. 124 kk. (1952) A legényavatás. Ethn. LXIII. (1959) A napforduló és a mágikus állatvédés összekapcsolásának kérdése. Ethn. LXX. 313–343.

SZENDREY ZSIGMOND (1928a.) A magyar népszokások a fonóban. Ethn. XXXIX. 147 kk. (1928b.) Szatmármegye néphagyományai. Ethn. XXXIX. 27 kk. (1933a.) A magyar népszokások osztályozása. Ethn. XLIV. 21–30. (1933b.) Márton napja. Népünk és Nyelvünk. 188 kk. (1934–35) Népi foglalkozások, népszokások. Népünk és Nyelvünk. 1934: 21 kk.; 1935: 44 kk, 129 kk. (1940) A magyar népszokások ősi elemei. Ethn. LI. 352–360. (1941a.) A tavasz, nyár és ősz ünnepkörének szokásai és hiedelmei. Ethn. LII. 180 kk. (1941b.) A tavaszelő ünnepkörének szokásai és hiedelmei. Ethn. LII. 101–110. (1941c.) Évnegyedi szokásaink és babonáink. Ethn. LII. 10 kk.

SZENTPÉTERY IMRE (1923) Chronologia. Bp. A magyar történettudomány kézikönyve. II/5. Scriptores…(l. ott)

SZEPSI CSOMBOR MÁRTON (1620) Europica varietas. Kassa.

SZERÉMI GYÖRGY (1941) A mohácsi vész kora. Ford. Erdélyi László. Szeged.

SZÉKELY OKLEVÉLTÁR (1897) VI. Kolozsvár. Szerk. Szádeczky Lajos

SZILÁDY ÁRON (1880) Temesvári Pelbárt élete és munkái. Bp. L. még RMKT

SZIRMAY ANTAL (1807) Hungaria in parabolis. Buda. II. kiad.

SZKHÁROSI HORVÁT ANDRÁS l. RMKT II.

SZOKOLOV, J. M. (1941) Russzkij folklor. Moszkva. Angol nyelven: Russian Folklore. New York 1950.

TAKÁTS SÁNDOR (é. n.) A régi Magyarország jókedve. Bp. 2. kiad.

TÁLASI ISTVÁN (1955) Az anyagi kultúra néprajzi vizsgálatának tíz éve. Ethn. LXVI. 5 kk.

TELEGDI MIKLÓS (1577) Az Evangeliurnoknac … magyarazattyanak Első Része. Bécs. RMK I. 122. (1580) Az Evangeliumoknac…magyarázattyánac Harmadik Része. Nagyszombat. RMK I. 176.

TELLER FRIGYES (1944) Magyarország középkori hangjelzett kódexei. Bp. OSZK kiadványai II.

TEMESVÁRI PELBÁRT (1502) Pomerium de Tempore. Ausburg. RMK III. 105.

TESSEDIK SÁMUEL (1938) Szarvasi nevezetességek, azaz Szarvas mezőváros gazdasági krónikája. Ford. Nádor Jenő. Bp.

TEUTSCH, F. (1924) Die Siebenbürger Sachsen in Vergangenheit und Gegenwart. Hermannstadt. 2. kiadás

The English Dialect Dictionary (1905) Oxford.

THOMSON, GEORGE (1958) Aischylos és Athén. A dráma társadalmi eredetének vizsgálata. Magyar ford. Bp.

TOLSZTOV, Sz. P. (1946) A khorezmi keresztények újévi ünnepe a XI. század elején. Szovj. Etn. 87–108. orosz nyelven. (1950) Az Ősi Chorezm. Bp. Magyarul az 1947-es moszkvai kiadás nyomán.

TOSCHI, PAOLO (1955) Le origini del teatro italiano. Torino.

TRENCSÉNYI-WALDAPFEL IMRE (1956) Mitológia. 3. kiadás. Bp. (1959) Literatur und Folklore im klassischen Altertum. Acta Antiqua VII. 1–20. (1960) Vallástörténeti tanulmányok. Bp. 2. kiad.

TURÓCZI-TROSTLER JÓZSEF (1937) Ének a barátságról. Bp. Kny. (1942) Fenékkel felfordult világ. Bp. Kny. (1943) János pap országa. Bp. Magyarságtudomány, Kny. (1958) Cibere bán és Konc vajda. MTA I. o. közl. XIII. 171–183.

Új és Ó Kalendárium Kristus Urunk Születése után (1816-)ik esztendőre Kolozsváronn.

UJVÁRY ZOLTÁN (1957) Egy farsangi játék funkciójának kérdéséhez. Ethn. LXVIII. 143–160. (1961a.) Az átadás-átvétel és a funkció kérdései egy népszokásban. Műveltség és Hagyomány I. Kny. (1961b.) K otázke madarských a slovanských hier na mosty. Publ. Inst. Phil. Slavicae Univ. Debreceniensis. 211 kk.

VÁMBÉRY ÁRMIN (1885) A török faj. Bp.

VÁMSZER GÉZA (1959) Adatok a csíki farsangi szokásokhoz. Ethn. LXX. 393–405.

VAN GENNEP, ARNOLD (1947) Manuel de Folklore Français Contemporain. I/III. l. Cérémonies périodiques cycliques. Carneval–Carême–Pâques, Paris. (1949) Manuel… I/IV. 2. Les cérémonies périodiques cycliques et saisonnières. Cycle de Mai – Le Saint Jean. Paris. (1953) Manuel… I/VI. 4. Les cérémonies périodiques cycliques et saisonnières. Les cérémonies agricoles et pastorales de l'automne. Paris. (1958) Manuel… I/VII. Cycle des douze jours. Paris.

VARGYAS LAJOS (1946) A magyarság néprajzi kapcsolata a Szovjetunióban élő népekkel. A Szovjetunió, I. szerk. Bolgár Elek. Bp. (1948) Mimos elemek a magyar betlehemes játékban. Antiquitas Hungarica 177–184. (1957) Francia párhuzam regösénekeinkhez. (Népr. Közl. II. 1–10.)

VARJÚ ELEMÉR (1915) Balázs-járó 1650 tájáról. Ethn. XXVI. 48.

VASS, J. (1939) Pásztó és története. Gyöngyös.

VELLEDITS LAJOS (1912) Az ünnepnapok magyar nevei. MNy. 204 kk, 249 kk, 344 kk.

VILKUNA, KUSTAA (1958) A hét és napjai. Ethn. LXIX. 185–205. (1961) Wochenrechnung und Teilung des Jahres in zwei oder vier Teile. Finnisch–Ugrische Forschungen XXXIV.

VINCZE LAJOS (1943) A kender termelése és feldolgozása Bálványosváralján. Népr. Ért. XXXV.

VISKI KÁROLY (1937) Hungarian Peasant Customs. Bp. 2. kiad. (é. n.) Drámai hagyományok. A Magyarság Néprajza III. 327–371.

VOIT PÁL–HOLL IMRE (1956) Hunyadi Mátyás budavári majolikagyártó műhelye. Budapest Régiségei. XVII. 73 kk.

VOLLY ISTVÁN (1935) Népi játékok. 1–3. Bp.

VUJA, ROMULUS (1935) The Roumanian Hobby-Horse, the Caluşari. Journal of the English Folk Dance and Song Society.

VULPESCO, MICHEL (1927) Les coutumes roumaines périodiques. Paris.

WÄHLER, MARTIN (1940) Thüringische Volkskunde. Jena.

WEBER-KELLERMANN, INGEBORG (1954) Karl: M. Klier: Das Bloekziehen. Deutsche Literaturzeitung. 75. Heft. 7–8. (1958a.) Der Luzienstuhl im deutschen und ungarischen Volksglauben. Hessische Blätter für Volkskunde 49/50. (1958b.) Laubkönig und Schössmeier. Deutsches Jahrbuch für Volkskunde Bd. IV. (1960) Das Maienköpfen in Thüringen. Österr. Zeitschrift f. Volkskunde, 63. Bd. 105 kk.

WEISS, RICHARD (1946) Volkskunde der Schweiz. Erlenbach–Zürich.

WICHMANNÉ HERMANN JULIA (1907) A moldvai csángók szokásaiból. Ethn. XVIII.

WLISLOCKI, HENRIK (1893a.) Aus dem Volksleben der Magyaren. München. (1893b.) Volksglaube und Volksbrauch der Siebenbürger Sachsen. Berlin.

WOLFRAM, RICHARD (1932) Robin Hood und Hobby Horse. Wiener Präh. Zeitschrift, 357 kk.

ZADÜHINA, K. L. (1951) A korcsoportok csökevényei Közép-Ázsia, népeinél. Rodovoe Obscsesztvo Etnograficseszkije materiaii i isszledovanyija. Ed. Ak. Nauk: SSSR. 157–179.

ZALÁN MENYHÉRT (1928) A nagyszombati szentelt tűz használata népünknél. Ethn. XXXIX. 109 kk.

ZELENIN, DMITRIJ (1927) Russische (ostslavische) Volkskunde. Berlin–Leipzig. (1928) Ein erotischer Ritus in den Opferungen der altaischen Türkern. Intern. Arch. für Ethnographie. Bd. 29. 83 kk.

ZENDER, MATTHIAS (1958) Das Brauchtum als Zeugnis für Wesensart und innere Gliederung des Mosellandes. Zeitschrift für Volkskunde, 12 kk.

ZÍBRT, ČENEK (1910) Králové a královničky. Praha. (1950) Veselé chvile v živote lidu Českého. Praha.

ZOLTÁN JÓZSEF (1963) A barokk Pest-Buda élete. Bp.

ZOVÁNYI JENŐ (1906) Miskolczi Csulyak István zempléni ref. esperes egyházlátogatási jegyzőkönyvei. 1629–1645. T. Tár. Uj. f. VII.