# {207.} ZUDAR III. JÁNOS.
1383–1395.

A BELZAVAROK ÉS VÁRAD UJ FŐPAPJA. – A PÜSPÖKSÉG ALAPITTATÁSÁNAK EMLÉKE. – SZENT-LÁSZLÓ LOVAGSZOBRA. – KIRÁLYI ADOMÁNY. – MÁRIA KIRÁLYNÉ VÁRADI TARTÓZKODÁSA ÉS SIRJA.

Nagy-Lajos királylyal eltemették egy időre hazánk nyugalmát is. A pártszenvedély, mely e század elején már-már feldarabolással fenyegette a hazát, mintha több mint félszázados tétlenségeért bosszut akart volna állani, – kitört megint s köny és vérrel áztatá a század végét is.

De Várad az országban s különösen a budai királyi palotában s a déli részeken lefolyt véres jelenetek közvetlen hatását nem érezé; falai között béke honolt, melyben virágozhatott a müvészet s háboritatlan vigasztaló magányt talált a fájdalom . . . . A békét aligha nem uj főpásztorának előrelátása s bölcs mérséklete őrzék meg számára.

Ez uj főpásztor János, 1383. február 17-én már benne ül Szent-László városának püspöki székében,*Archiv für siebenbürg. Landeskunde. I. 3. füz. 127. 1. – FEJÉR GY Codex dipl. X. 1. 64. 1. szerént már 1383. február 5-én váradi püspök; de ez oklevél kelte 1384-re igazitandó ki, mivel Mária királyné uralkodásának „anno secundo” kelt. amiből méltán következtethető, hogy már jóval azelőtt nyerhette kineveztetését s Mária, az ifju királyné uralkodói gondjainak egyik elseje lehetett, hogy ne hagyja tovább is árván Deméndi László egyházmegyéjét.

{208.} János püspök korábbi életéről nem egészen biztosak tudósitásaink. Némely források szerént szintén a Böcsi Zudarok nemzetségéből származott, testvérbátyja a fentebbi Zudar Imre püspöknek s miként ez, ugy ő is a székesfehérvári prépostságból lépett volna Várad püspöki székére.*Liber dignitariorum eccl. 199. l. – NAGY IVÁN: Magyarország családai. XII. 446. E Zudarok közől való származása nagyon valószinü, mert, mint láttuk, a hét Zudar testvér egyike csakugyan János volt s egyházi férfiu, főesperes; emellett János váradi püspöknek a Zudarokkal, mint egy 1393-iki oklevél mutatja, közelebbi összeköttetései valának.*Zichy okmánytár: IV. 512–3. ll. De fejérvári prépostsága még megerősitésre vár, mert e korban találunk ugyan a nevezett prépostságon egy Zudar János jogtudort, de ez még 1401-ben is viseli a prépostságot.*Hazai okmánytár: V. 199. l.

Annyi bizonyos, hogy neve Zudar s ugyanaz, kit XI. Gergely. pápa már 1374-ben be akart ültetni Várad préposti székébe; de ami ekkor nem sikerült*„Johanni Zudar de Canonicatu et Praebenda ac Praepositura Ecclesiae Varadiensis vacante per obitum Philippi de Bodde [fuit provisum] VII. Kalend. Julii. – Nondum obtinuit; nec hurusmodi gratia habuit effectum.” – Vaticani titkos levéltár: Rationes collectoriae Poloniae. 1373–1375., mert vetélytársa Pál, ki ugy látszik a hatalmas Horváthi-ak közől származott, lett a prépost, Zudar pedig egy évtized mulva – váradi püspök.

János püspök korának párttusáitól távol tartá magát, ámbár a váradi püspök hatalma s befolyásának félre nem ismerhető sulyát mind Zsigmond, mint a nápolyi udvar igyekvének maguknak biztositani.*Zsigmond király 1387-ben kétezer forintot rendel adatni a püspöknek zászlóalja [banderiuma] zsoldjára. Zichy-okmánytár, IV. 342. l. – 1390-ben Nápolyi László intéz hozzá levelet. BR. NYÁRY A. és NAGY IVÁN: Magyar dipl. emlékek az Anjoukorból, ill. 694–5. ll. János püspök azonban nem volt a küzdelmek férfia; inkább székvárosán s egyházmegyéjén csüggött, s az országgyülések vagy csaták háborgó képei helyett a müvészet örökre szép alakjait hordozta lelkében,

A Chartularium szerkesztésével Várad multjának emlékei elevenebbek {209.} lőnek; közeledék a püspökség fennállásának háromszázados évfordulója is, s az alapitó szent király alakja még hóditóbban tünt fel, mint azelőtt, mert, érezhetőbb vala, hogy menynyit nyert Várad általa?

János püspök kiváld tisztelője volt Szent-Lászlónak, emlékével sokat foglalkozék, miközben felébredt lelkében a vágy, hogy székvárosa s egyházmegyéje háláját iránta kifejezze és szent örökségképen az utókorra áthagyományozza.

Környezete, különösen a káptalan tagjai osztoztak főpásztoruk hálaérzetében, s oly férfiak, mint Császlóczi Mihály, kiskáptalani prépost, maga is egy emlékszerü dóm lelkes épitője, vagy mint Cykó István, Maternus prépostok, Upori István éneklő-kanonok, később mindannyian püspökök, – kétségkivül csak elősegiték főpásztoruk ama törekvését, hogy szent alapitójok emlékét megörökitse.

Igy érlelődött meg János püspök lelkében az elhatározás, hogy egy szobrot öntet, mely Szent-Lászlót ugy tüntesse fel, mint a nemzet emlékében él: nyilt helyen, magasan, harczi ménén ülve, jobbjában a csatabárddal, a mint épen a csatába vágtat, hogy védje övéit s szent hitét.

A már emlitett három szobor megalkotói még éltek Kolosvártt; János püspök ezeknél rendelte meg Szent-László király lovagszobrát is. Mikor történt ez? arról nincs tudósitás; de bizonyos, hogy a szobor 1390-ben készen állt.

Helyet számára a vár főkapujától jobbra, a székesegyház s a püspöki palota közt, amannak főajtaja előtt szemeltek ki. Itt állott magas márvány talapzaton az alapitó király szobra lovon ülve s jobbjában csata-bárdját emelve. Ló és lovas érczből valának, tetőtől talpig megaranyozva.*„ln ipso Arcis ingressu ad dextram aenea S. Ladislai Regis imago aeneo equo insidens ... integra et tota auro splendens in dextra habet asciam... . quasi sectionem minitans.” MISKOLCZY ISTVÁN 1609-iki naplója. Schedius L: Zeitschrift von und für Ungern. 1804. évf. 85. l. – „statua equestris Divi Ladislai Regis Ungariae ... .quae in vestibulo maioris templi miro et eleganti artificio ex aere fusili conflata, marmoreaque basi superimposita est” ISTVÁNFI M. Historiarum de rebus Ungaricis libri. [Köln. 1622.] 731 l. A talapzaton érczlapra vésve felirás volt, {210.} mely a királyi pár, a műszerető püspök s a szobrászok neveit és a felállítás napját hirdeté.*„Subtus equum in aenea tabella haec leguntur: anno M. 390. die XX. mensis May Rege Sigismundo et Maria Regina feliciter regnantibus hoc opus fieri fecit Reverendus in Christo pater d. Joannes Episcopus Varadiensis per Magistros Martinum et Georgium de Colosvar in honorem S. Ladislai Regis.” MISKOLCZY I: naplója i. h.

Szemtanu irók, mint Bonfini és Istvánfi, Miles és Révai századok multával is elragadtatással szólnak a szoborról, mint csodahatásu, mert ép oly nagy, mint kitünőleg sikerült műről; énekeikbe szövik a költők, mint már a régi magyar ének is Szent-Lászlóról:

„Képed feltették a magos kőszálra,
Fénylik, mint nap, salyog, mint arany;
Nem elégszik senki te rád nézni.*IPOLYI A: A középkori szobrászat Magyarországon. 64. l.

A szobor, mint a felirás mutatta, 1390. május 20-án készült el vagy állittatott fel, de ünnepélyes felszenteltetése aligha nem ugyanazon év szeptember 8-án, a székesegyház védszentjének, Szűz-Máriának születése ünnepén történt. Zsigmond király ugyanis s Mária királyasszony ama korban többször megfordultak Váradon,*Zsigmond király 1387. szept. 12-én, tehát koronáztatása [marcz. 31.] után – és 1390. febr. 8-án Váradon járt. Gr. Forgách-család levéltára. – Leleszi orsz. levéltár. – Mária királyné május 7-én 1389. Debreczenből keltezi levelét. Gr. Forgách-család levéltára. A királyné későbbi élete feljogosit hinnünk, hogy Váradot ez alkalommal sem kerülte el. de mindig csak külön, egymás nélkül; ellenben az említett ünnepen nemcsak mindketten is vannak, hanem velök látjuk az ország főpapjait és zászlós urait is.*Nagyszebeni városi levéltár. – 1390-ben május 20-ika péntek napra esett, ami szintén arra vall, hogy a kérdéses örömünnepet nem tartották e napon.

Ime, atyai gond és szeretet kietlen pusztából hová emelte Váradot! Erős vár volt ez már ekkor, mely duló hadjáratában meg fogja állítani a leghatalmasabb ellent is, s amellett erős vára a hazafias szellemnek, hol a vallás szent épületeinek árnyában ápolást talál a tudomány, a művészet, az ipar, s hol a paloták mellől {211.} nem hiányzanak ama szerény épületek sem, melyekben az emberiség fájdalma lel enyhületet.*Az ispotályokon kivül e kor iratai már emlitik Váradon a „domus leprosorum” és „vakok teleke” menhelyeket. Batthyány-codex: 34. 1. – Leges eccl. III. 240 1. – Budai orsz. levéltár kincst. osztály: Monial. V. Bud. 43. 58.

E kortól kezdve püspökségünk székhelyének neve: a gazdag, a boldog Várad, a földi paradicsom.*„Opulentissima civitas Varadiensis, quae felix appellabatur, cui in tota Pannonia vix par erat.” Gyulafejérvári Batthyány-könyvtár: SZÉKELY S: Analecta. 1. 364. l. – Még egy 1599-iki, tehát a török ostrom után kelt tudósitás is azt mondja Váradról: „Ist wol der Ort und gelegenheith einem Irdischen Paradeiss zu vergleichen.” Történelmi tár. 1878. évf. 907. l.

Valószinü, hogy Zsigmond király ekkor adományozta a püspöknek megelégedése s elismerése jeleül a biharmegyei Olaszi (Ér), továbbá Mária-Magdolna, Ragáld és Gyulvész birtokokat;*A király iktató-parancsa a leleszi konventhez 1392. márcz. 6-án kelt. KERESZTURY J: Descript. Epp. et Capit. Varad. I. 193–4. ll. valamint János püspök is a maga részéről ez ünnepély emlékére emelhette nemeseinek sorába egyik jobbágyát, Vajda Györgyöt, Ilyefalva, máskép Ilyeháza falut s azonkivül tiz szabad telket is adván számára.*Budai orsz. levéltár kincst. osztály: N. R. 944. 13. – Az itt emlitett Vajda György ugy látszik, fia vagy legalább ivadéka volt ama Vajda Péter, fel-venteri birónak, kiről fentebb Demeter püspöknél volt szó.

De királyi férjénél még jobban kitünteté Váradot a királyné. Nagy-Lajos leánya, Mária, mint láttuk, többször időzött Váradon s kedvencz tartózkodási helye a várad-velenczei apáczazárda volt.*KERESZTURY J: Descript. Epp. et Capit. M. Varad. I. 67. l. E zárda már e korban nagy mértékben kiérdemelte Várad polgárainak rokonszenvét,*Várad polgárai kevéssel utóbb egy kétkerekü malmot ajándékoznak e klastromnak. FEJÉR GY: Cod. dipl. X. 6. 490. l. hol leányaik a magasabb körök müveltségének is részesei lőnek. Báthori püspök amaz intézkedése, hogy főuri családja nőtagjai előtt e zárda ajtaja nyitva legyen, kétségkivül nem maradt eredmény nélkül, s mint egykor Szent-Margittal, ugy itt is előkelő családok leányai laktak e klastrom falai között. A {212.} már emlitett Simon bán özvegye is, ki a székesegyházban Szentlélek oltárát emelteté, e korban éle itt, mint e zárdának lelkes pártfogója, vagy épen fejedelemasszonya.*FEJÉR GY: Cod; dipl. IX. 5. 267. l. jegyzet.

Mária királyné tehát a csenden, a vallás vigaszain kivül magasabb müveltségü lelkeket is talált e helyen, azért vágyott ide, s itt időzései alkalmával szerette meg annyira Váradot, hogy ide kivánt temetkezni is. És a királyné jámbor ohajtása nem soká maradt teljesületlenül.

A halál 1395. május 17-én kioltá ifju életét, s hamvait hazánk főpapja, Kanizsai János helyezte örök nyugalomra Szent-László sirjának lábainál.*FEJÉR GY: Cod. dipl. X. 2. 286. és X. 4. 54. ll – SZALAY L: Magyarország története. II. 299. 1. Nagyváradot emliti, de tán csak tollhibából, Mária királyné halálozása helye gyanánt is.

Történeti forrásaink nem emlitik ugyan, de alig lehet kétség benne, hogy Várad müemlékei ez alkalommal ismét szaporodának egygyel; Zsigmond király nem hagyhatá jeltelenül ama fejedelmi hölgy sirját, kinek koronáit köszönheté.

Ugyanezen évben tünik el Váradról János püspök is. 1395. november 26-án még hazánk főpapjai között foglal helyet;*FEJÉR GY: Codex dipl. X. 8. 377. és 399. ll. PRAY GY: Hierarchia Hung. II. 178. l. emliti, hogy János püspöknek 1385-ben, tehát még püspöksége kezdetén káptalanával pere lett volna, melyet Demeter primás egyenlite ki; de az ügyről közelebbit nem mond s forrását sem jelöli meg. de két nap mulva, november 28-án Várad püspöki széke már üres.*FEJÉR GY: Codex dipl. X. 8. 377. és 399. ll. PRAY GY: Hierarchia Hung. II. 178. l. emliti, hogy János püspöknek 1385-ben, tehát még püspöksége kezdetén káptalanával pere lett volna, melyet Demeter primás egyenlite ki; de az ügyről közelebbit nem mond s forrását sem jelöli meg. Meghalt-e vagy csak helyet cserélt? annak eddig semmi biztos nyoma.

Pályája vége homályba vész, de emléke Szent-László érczszobrán századokon át ragyogott s ragyog ma is mütörténelmünk lapjain.