# FARNOS.
(FURNAS.)

Ama szép völgyben, hol Almás apátsága emelkedett, ennek tőszomszédságában áll szerényen, még az országuttól is félrevonulva, {407.} Farnos. Jelentéktelen kis község volt hajdanta is: míg Almás a XIV-ik században huszonhét kepe tizedet adott a váradi püspöknek, Farnostól nem telt több tiz kepénél.

Középkori lelkészeiről nemis hallunk semmit, még a pápai tizedjegyzékekben sem; de régi katholikus egyháza, megfogyva, megtörve bár, áll ma is. Rája vonatkozik a mellékelt alap- és felrajz. (41. szám és XXII. tábla.) A falu legvégén, patak partjára építék ezt is. Mint középkori egyházaink kivétel nélkül, keletelve van, de tornya nincs. Ajtaja kettő, a déli s nyugati oldalon; diadalive kifejlett csúcsives egy horonyos kőbéllettel; hajója famennyezetes; szentélye, mely a nyolczszög három oldalával záródik, szintén az, de hogy eredetileg boltozott vala, igazolják a szögleteiben még meglevő gyámkövek. Ablakai, kettő a szentélyen, ugyanannyi a hajó déli oldalán, egykor csúcsivesek valának, de felső részeik már átalakítvák. Falait kivül kéttagu, kőpárkányos támok erősitik. Anyaga faragott, s tört állapotu terméskő. Eszerént kétségtelen, hogy e kis egyház csúcsives-kori mű, s ennélfogva téves jegyzőkönyvének azon állitása, hogy 1750-ben építék. Ekkor csak hosszas pusztulásából vehették ki s pótolhatták beszakadt bolthajtását famennyezettel.

Az egyház mellett magas harangláb emelkedik, mely ujabb keletű, de igen érdekes régi emléket rejteget. Ez egy harang. Kép nincs rajta, de koronája alatt kettős kötél-disz között e köriratot viseli:

(ad honorem spiritus sancti anno domini 1475.)

Volt egy más, kisebb csaknem gyüszü alaku harangja is felirat nélkül, de ezelőtt két évvel ujra öntették: Ez amannál még régibb volt. Ki öntette ama harangot? ki épitteté az egyházat? egyenes adatunk rája nincs; de benn az egyházban a diadaliv alatt egy sirkő fekszik a földön (rajza XXIII. táblán), melynek elkoptatott, renaissance betüi e feliratot adják:

(Hćc est tumba egregii viri Johannis Veres cuius anima residet in cślis. 1500.)

A felirás közti hosszas négyszögü tér három mezőre van osztva, melyek közől a felsőt mesterművekből alakított, egyenkaru keresztidom {408.} foglalja el, a legalsót nyolczlevelü rózsa, a középsőn pedig pajzs látható, mely felett dárdahegy vagy pallosmarkolat emelkedik. (?)

41. sz. – A kalotaszeg-farnosi egyház alaprajza.

Hasonló czimer áll a déli bejárás mindakét ajtófelének alján. Tehát a Mátyás király ellen 1467-ben indított erdélyi lázadás egyik feje {409.} Farnosi Veres János e Farnosra való volt s itt fejezte be több, mint harmincz év mulva hányatott életét; de hol van Jánosnak testvére s a lázadásban vezértársa, Benedek? A kis egyház szentélyének éjszaki oldalába állitólag egy másik sírkő is van befalazva, talán épen a nevezett Benedek sírköve.*BUDAI F: Polgári lexikon. 1866-iki kiadás. III. 406. 1. – SZALAY L.: Magyarország története. III. 246–247. 11. Annyi bizonyos, hogy a középkorban csak az egyház épitőit, kegyurait s azok családját temeték az egyházba vagy épen annak szentélyébe. Veres János hamvainak is kétségkivül azért jutott oly előkelő hely a kis egyházban, mert annak épitője vagy legalább is kegyura volt.

Benedek, mint legidősebb testvér, öcscsével Jánossal s hajadon nővérével, Annával már 1448-ban említtetik, midőn mindhárman a bodrogmegyei Barthan, Paris és Warasd birtokokra vonatkozó jogigényeiket törekedtek érvényesiteni. Atyjok Dénes volt, ki már e Farnosról irta magát,*Gyulafejérvári orsz. levéltár: Bihar. 3. 40. s Benedek neje: Ilona, ki elmenekült férje birtokainak eladományozása miatt Mátyás király ellen 1475-ben tiltakozott.*GÉRESI K: Károlyi-oklevéltár: II. 437. 11. – 1553-ban Farnosi Weres Zsigmond fia, János, mint tíz éves gyermek említtetik. Kolosmonostori országos levéltár: Protocoll. 1553.

A kis egyház tájékán található mérműves faragott kövek, mint láttuk,*E munka II. kötele 352. 1. valamely régi egyház tagjait képezték, de oly nagynak és fényesnek, amilyen nehezen állhatott oly szerény helyen, mint Farnos, hanem inkább a szomszéd apátságos Almásmonostorán.