# Szent-Jakab (Szász-).

Nevének változatai: 1332–37 közt*Mon. Vat. pápai tizedlajstr. 100. Villa Jacobi. 1440-ben*Km. prot. a. b. 52. Zenth Jakob. 1456-ban*Dl. 27898. Zenthiacab. 1681-ben*Gr. Kornis cs. ltára. Szász-Szent-Jakab. 1830-ban*Conscr. statist. topogr. 179. Szent-Jakab, Jakobsdorf, oláhul Szijakob.

Nevét a szent Jakab tiszteletére épitett és szentelt temploma után vette, „Szász” előnevét pedig hajdani lakosaitól kapta.

Szűk völgyben, a Hundszrichten és Hinter den Gärten aljában fekszik, keresztül foly rajta egy kis patak, mely Szász-Czegő iránt az erről nevezett patakkal egyesül, a vármegye központjától Deéstől 46.9 kilométernyire fekszik a bethleni járásban.

Első megemlitésekor 1336-ban*Gr. Bethlen ltár. a beszterczei Hennyng birtokában találjuk, midőn az erdélyi káptalan előtt János a Jakab fia Apa unokája és testvére Jakab perelnek Jakabfalvi (de villa Jacobi) Hennyng hatalmaskodásai ellen.*Anjoukori Okmtár III. 259. l Hennyng fia Péter fiai János és Péter 1344-ben. {353.} Ez alatt a mai Szent-Jakabot érthetjük, mely az Apaffiak birtokával szomszédos volt, de hogy mikép került 1440-ben*Km. prot. ab. 52. Bálványosvárához, nem tudjuk, de ekkor idetartozónak sejthető és bizonyossá válik ez azzal, hogy birtokosának Bálványos ura Szántói Laczk György és fia Miklós mondatnak.

1441-ben*U. o. 75. Laczk György és fia Miklós a losonczi Bánffyakat Szent-Jakabtól eltiltják.

1456-ban*Dl. 27898. mint Bálványos vár tartozéka emlittetik.

A Laczkok kihaltával a Bánffy- és Várdaiak kezére került, de ellentmondással, a miből per lesz. Mátyás király e közben 1458-ban*Dl. 27317. vingárdi Geréb Jánosnak adományozta. 1463-ban*Dl. 26893 és 27908. előbbi birtokosok tulajdonába került vissza. A Bánffyak a király ellen pártot ütöttek, javaikat elvesztvén, Mátyás Szent-Jakabot a váradi püspöknek adományozta.

1553-ban*Urb. et conscr. f. 87. nr. 29. Szamosujvár tartozéka.

1577-ben*Km. Szolnok int. B. 25, 46 és F. 5. Báthori Kristóf fejedelemnek birtoka, Szamosujvárhoz tartozik; jobbágyok: Szász Miklós és Simon Gergely emlittetnek.

1581-ben*Lib. reg. Christ. Báthory 42. Báthory Kristóf e birtokot, mely Szamosujvárhoz tartozott, Kállai Bornemisza Jánosnak adományozza s abba ő és testvére György*Gyf. Doboka f. 1. nr. 44. és f. 3. nr. 41. beigtattatnak.

1592-ben*Km. port. A. 190. Kállai Bornemisza János, mint Szent-Jakab ura, egy itteni jtelkét fegyveres szolgájának Lippolt Jánosnak adományozza.

1594 körül*Act. partic. 536. pag. 1011. Báthory Zsigmond, a hűtlenségbe esett Bornemissza János e (szász) birtokát Kornis Gáspárnak adományozta.

Egy 1603. évi*Urb. et. conscr. f. 65. nr. 87. B. följegyzés szerint Kornisnak adományoztatott mint öröklött birtoka.

1607-ben*4 Lib. reg. 95. Rákóczi Zsigmond Kornis Boldizsárt, Zsigmondot és Györgyöt itteni ősi részükben megerősiti.

1610-ben*Gyf. Doboka fasc. 2. nr. 50. Báthory Gábor a hűtlenségbe esett Kornis Boldizsárnak e birtokát al-lovászmesterének Horváth Jakabnak adományozta és 1614-ben*7. Lib. reg. 203. Bethlen Gábor abban őt megerősiti.

1631-ben*Km. prot. nr. 16, 17. Horváth Jakab e birtokát nejére Tarcsay Erzsébetre hagyja.

1633-ban*Km. Doboka K. 77. zetelaki Kovácsi András s Balogh Zsuzsánnának fia {354.} Zsigmond az egykor solyomkői Kecseti László által birt itteni rész bitorlásától mindenkit eltilt. 1633-ban*Gr. Kornis lt. f. 17. A. T. Horváth Jakabtól e faluját Salgai Kata és férje Prinyi Gábor kiadatni kérte, melyet Salgai Kata első férje Kornis György halálakor foglaltak el tőle, s melyet Horváth Jakab kiadni vonakodott.

1658-ban*27. Lib. reg. 18. Horváth István e birtokát nejére Nagy Juditra hagyja.

1662-ben*U. o. 423. Apaffy Mihály jóváhagyja, hogy Horváth Zsuzsánna itteni részét férjének Ilosvai Erdélyi Györgynek adományozhassa. Tanuk vallják, hogy azután neje özv. Rácz Kata birta, kitől Harinnay Ferencz vette kezéhez 1682-ben.*Gr. Kornis ltár.

1666 febr. 7-én*Hodor. Dob. Esm. 767. l. Harinnay Ferencz birja, kinek dézma-bérét két évre elengedték.

1681-ben*Gyf. Cent. U. 89. Harinnay Ferencz e birtokát nejére Inczédy Katalinra, ennek halála után pedig sógorai Inczédy Mihály és Györgyre hagyja. Ugyanez évben*Gr. Kornis ltár. Apaffy fejedelem meginti Kornis Gáspárt, hogy Harinnay Ferenczet itteni birtokában, mely reá néhai Erdélyi György mostoha nagyapjáról szállott, azon a jogon, hogy ez valaha Kornis birtok volt, ne háborgassa, hanem ha joga van, a rendes törvény útján s erőszakosan keresse.

1694-ben és 1702-ben*Gyf. Doboka fasc. 1. nr. 23, 24. és Erd. főkormsz. ltár. is birtokosa özv. Harinnay Ferenczné.

1770-ben*Erd. főkorm. összeirt birtokosai Fricsi Fekete Ferencz, Ajtoni Borbála anyai, Kendeffi József férji (Fekete Klára) jogon.

1786-ban*Erd. főkormsz. ltár. birtokosai: gr. Földváry Ferencz özvegyének van 35 jobbágya, Kendeffy Józsefnek 21, gr. Wass Ádám özvegyének 19, Fekete Ferencznek 3.

1809-ben*Erd. főkorm. birtokosai P. Horváth Dánielnek volt 29, gr. Wass Miklósnak 8, Kendeffi Lászlónak 6, Kendeffi Ferencznek 6, Brencsán Jánosnénak 6, Fekete Ferencznek 2 jobbágya.

1820-ban*Erd. kancz. lt. birtokosai: Horváth Dániel, gr. Wass Miklós, balázsfalvi Brencsán János özvegye, Kendeffy László, Kendeffy Ferencz özvegye és Fekete Ferencz.

1827-ben*Hodor. Függelék 101. l. balázsfalvi Brencsán Ferencz egyik birtokos.

1837-ben*Hodor. Dob. Esm. 767. l. a Bethlen jogon birják Kendeffy, Brencsán, P. Horváth, Váró nemesek. Régibb birtokosai a bethleni Bethlenek voltak, mint a Harinnayak osztályosai.

{355.} 1863-ban*Urb. Wesen 79–177. l. özv. gr. Telekiné gr. Bethlen Eszter, gr. P. Horváth János, özv. Kendeffyné gr. Bethlen Mária, Fekete László, Simó Ferencz (Kornis-féle) részére úrbéri kárpótlást utaltak ki.

1866-ban*Erd. főkormsz. lt. az itt összeirt 119 füst közül 5 nemesi füst volt. Nemesi jogu birtokosa Maksai László volt. Census jogu birtokosai közül legtöbb adót fizetett a Theil és Wolff család.

1898-ban birtokosai Koh Mózes, Kreuczer János és Farkas Ábrahám vásár útján.

Hajdani lakói tisztán szászok s később magyarok. Ma szászok és oláhok lakják, ez utóbbiak későbbi települők.

A községet többször érte pusztulás, igy 1602–3-ban, mint láttuk, úgy 1661–2 közt, midőn török-tatár csordák hurczolták fogságra lakosságát.

Jelenlegi lakói őstermelők. A szászok kőből, az oláhok rakófából és paticsfallal épitkeznek.

A XIV-ik században róm. kath. egyházközség. Plebánosa 1332–37. közt*Mon. Vat. pápai tizedlajst. 100. l. Bernát, pápai tizedbe fizetett 2 garast.

1627-ben*Consign. Invent. seu Bonor. Eccles. paroch. Schol. in Capituló Nagy Saioiens. január 16-án Törpényi Ábel Gáspár dékán tart benne vizsgálatot. Szent-Jakabot jó ekklézsiának irja. Van ezüst kelyhe fedővel, oltártakarója, keresztelő kancsója, pulpitusra való teritő, szószéktakaró, egy más 44 frtot érő kelyhe, kis imádságos könyve, bibliája. Van szőlője, egyik puszta a templom mellett, melyet Zande Mátyás és Jordán Simon adtak. A parochiához két rét s káposztás kert tartozott; a pap fizetése: megszántják a földet, fizetik a kis dézmát, minden nyári terményből, még a lencséből is adnak tizedet, adnak egy szekér fát; a kihirdetésért 24 denárt, az esketésért egy cseber bort, a bevezetésért 3 denárt, egy kalácsot, egy kenyeret s egy pint bort. Keresztelés dija 3 denár, nagyok temetéseért 18 denár, egy tyuk, 3 kenyér, a kisebbektől 99 denár, 2 kenyér, egy tyuk, s tartozik a pap hiveit egyszer egy cseber (Emer) borral megvendégelni.

Iskolája ekkor már fennállott. A rektor fizetése a papnak harmadát tette.*Kádár. Nev. Okt. Tört. 605. l.

Jelenleg ágostai egyházközség, kőtemploma 1871-ben épült a község déli részén egy dombon. harangjait 1860-ban öntötték ujra.

Papjai: Keinczel János, Dienes János, 1827-ben*Hodor. Függ. 101. l. Veinrauch János, a mostani Höchszmann Márton.

{356.} 1863-ban úrbéri kárpótlásban részesült.*Urb. Wes. 208. l.

Ev. ref. egyházközsége 1807-ben*Ev. ref. Névk. 63. l. Szász-Czegőnek leányegyháza, 39 ev. ref. lélekkel. 1890-ben*U. o. 81. l. már 7 lélekből áll az egyházközség.

Gör. kath. egyházközség, jelenleg filia. A jelen század elején alakult. Templomát 1813-ban épittette fából s Mihály és Gábor angyalok oltalmába ajánlották.

Széltől védett helyen fekvő község, levegője egészséges, jégverés ritkán fordul elő.

1721-ben*Erd. főkormsz. ltár. e délre huzódó völgyben fekvő község határa két fordulós, agyagos talaja van, nem eléggé termő, 6 ökörrel kétszer szokták rendesen szántani, trágyázva nincs, rozszsal vegyes búzát termelnek, őrölni egy mértföldnyire járnak, erdeje alig van, szőlőhegyében közepes minőségü s értékü bora terem, hadiút terheinek nincsenek kitéve és nem is dolgoznak; piacza Besztercze. Szántója 132 köböl férőü. Elvetettek ez évben 42 köb. őszi, 19 köb. tavaszi gabonát s termett 465 kal. búza, rozs, 116 kal. árpa, zab, 41 kal. kender s van 1 véka tengeri termése, rétje 52 szekérnyi, 49 kapásra való szőlőjéből 390 veder mustot szűrt. Van ekkor 26 ökör, 38 tehén, 8 borju, 4 ló, 65 juh, 19 méhkas, 39 sertés. 1821-ben*Cziráki urb. oszt. határa II. osztályú.

1837-ben*Hodor. Dobokam. Esm. 767. l. szántója jobbára téres, legelője bérczes, szőlői szépek, van nagy erdeje, sóskútja.

Jelenleg határa termékeny. Terményei: őszi, tavaszi búza, rozs, zab, bükköny, árpa, tengeri, mesterséges takarmányfélék és kender. Hazai fajta szarvasmarhát, lovat, juhot és sertést tenyésztenek. Gyümölcse: szilva, alma, körtve, meggy, baraczk, birsalma és diófélék.

Van 1897-ben alakult hitelszövetkezete Emrich György és Kreuczer Márton által alakitva.

Jobbágyszolgálmányok: 1553-ban*Urb. et conscr. fasc. 87. nr. 29. jobbágyai Szent-Márton napon censust fizetnek s évente 1 tehénnel tartoznak.

Határhelyek: 1627-ben*Cons. Capt. Nagysajoiens. Mattesner.

1864-ben*Pesty Frigyes gyüjt. Világoshegy = Sonnenseite = faczea; Kerekhegy = ol. Kerekety; Farkaskút = fintina lupuluj; Ritulu cel Domneseu, rét; In doszu, Gropa cea mare, cea mika, Seszu, In halu, Gropa Mathiesu, La czigla, La hodaje, szántóföldek.

1898-ban Mittelgevand, Hunszrück, Gemein de Vicze, Mittelrück, Hinter den Gärten.

{357.} 1900-ban területe 1854 k. hold.

Lakossága: 1553-ban*Urb. conscr. f. 87. nr. 29. 25 jobbágy, 1 zsellér lakosa van, kik 26 házban laknak.

1600-ban*Act. Part. 536. pag. 1011. 57 jobbágy lakosa s ugyanennyi lakóháza van.

1603-ban*Urb. conscr. f. 65. nr. 87. az egész faluban van 14 lélek és 14 ház.

1700-ban*Erd. főkormsz. ltár. 13 jobbágy lakosa van, kik ugyanennyi házban laknak.

1720-ben*U. o. 8 jobbágy, 5 zsellér, 7 kóborló s 1 özvegy lakosa van, kik a kóborlók kivételével 14 házban laknak.

1750-ben*U. o. lakik itt egy szabados egy házastelken, 30 jobbágy 24 1/2 telken 27 házban s 3 ily özvegy 1 házastelken, 12 zsellér 8 telken 9 házban, 5 szegény zsellér, kiknek nincs külsőségük 1 1/2 telken 5 házban, 13 kóborló 1 házban.

1830-ban*Conscr. statist. topogr. 179. 264 lakossal.

1837-ben*Hodor. Dobokam. Esm. 767. l. lelkek száma 349, a házaké 82.

1854-ben 590 lélek lakik itt.

1857-ben*Orsz. ism. tábla 69. l. Szent-Jakab a beszterczei kerülethez tartozott s lakott itt 198 gör. kath. oláh, 426 evang. lutheránus, 4 evang. helvét, 6 izr., együtt 634 lélek 121 házban.

1891-ben 569 lakosból 186 gör. kath., 12 ev. ref., 347 lutheránus, 24 izraelita.

1900-ban 586 lakossal, ebből német 383, oláh 203, magyarul beszélni tud 26; gör. kath. 202, ágostai evang. 367, izraelita 27. Ir és olvas 279, házak száma 132.

Adója 1721-ben*Erd. főkormsz. ltár. 154 frt. 1898-ban 1792. frt.