# Toplicza.

Nevének változatai: 1546-ban*Adóösszeírás. Thoplycza. 1567-ben*Gyf. kápt. Cent. E. 92. és R. 48. Toplicza.

Toplicza neve a szláv toplu*Miklosich. 358. szóból ered, melynek jelentése: meleg forrás.

Leménytől északnyugatra fekvő kisközség, keresztül foly rajta a „Fäntana Satuluj” patak, mely Leményen alul jobbról a Szamosba siet. A vármegye székhelye Deéstől 50.2 kilométernyire fekszik a nagyilondai járásban.

Kővár tartozéka volt, de mint ilyen csak az 1543–1546 közti időben keletkezett, mert Kővár 1543. évi adóösszeirásában még nem foglaltatik, mig az 1546. éviben már előfordul, mint Drágffy Gáspár özvegyeé, úgy 1549-ben is.*Adóösszeírás.

{552.} 1553–54-ben*Adóösszeírás. Drágffy Györgyé.

1556-ban*Károlyi okltár III. 289. Izabella királyné a magban szakadt Drágffy György e birtokát Báthory Györgynek, nejének Báthory Annának s fioknak Istvánnak adományozta.

1565-ben*Lib. Reg. II. 578. Báthory György Miksa császár ellen föllázadván és leveretvén, feje váltságául Kővárát és azzal e tartozékot a császárnak engedte át.

1567-ben*Gyf. kápt. Cent. E. 92. R. 48. II. János király visszafoglalván Kővári Miksa császártól, azt összes tartozékaival, tehát e tartozékot is, beregszói Hagymás Kristófnak adományozta.

1603-ban*Urb. et conscr. fasc. 16. nr. 19. az aranymezei járáshoz tartozott.

1609-ben*6 Lib. Reg. 246. Báthory Gábor fejedelem Dragus Istvánt és Farkast megnemesitvén, itteni házukat (Szabó és Demjéné közt) minden teher alól kiveszi.

1617-ben*Orsz. levéltár Lymbus. Bethlen Gábor Putnoky János e birtokát, melyet Báthory Gábortól kapott, elfoglalta.

1620-ban*Gr. Rhédey ltár. Bethlen Gábor fejedelem ez egész falut és Solymospatakát Perényi Gábornak inscribálja, de ő még ez évben Rhedey Pálnak engedi át.

1650-ben*Erd. Orsz. Eml. XI. 105–112. l. Kővárhoz tartozó fiscális birtok.

1651-ben*Km. Lymbus. birtokosa Rhédey János. Nemesek a Drágus és Szabó családok.

1669-ben*Gyf. prot. Append. 126–157. összeirt nemesek a Szabó és Drágus családok, 15 taggal.

1689-ben*Torma gyüjt. idevaló nemes Drágus István.

1702-ben*Erd. főkormsz. ltár. birtokosai: Bethlen Ferencz és Bánffy Péter.

Oláh nemesek: a Szabó és Drágus családok.

1786-ban*U. o. birtokosa gr. Kendeffi Elek özvegye; van 11 jobbágya.

1803-ban*Megyei lt. selejt. 237. sz. topliczai Dragos Danyila nemes.

1809-ben*Erd. főkormsz. ltár. birtokosai: gr. Kendeffy Józsefnek van 5 jobbágytelke; egytelkesek: 1 Gecze, 10 Szabó, 5 Drágos, 3 Illyés, 1 Buda család.

1820-ban*Erd. kancz. ltár. birtokosa gr. Kendeffy Ádám.

Jelenlegi birtokosai (1898): Illés László; 50 h. részben vétel, részben öröklés. Szabó Sándor; 40 h. öröklés. Szusze Gergely; 45 h. neje hozománya.

{553.} Lakosai románok. 1566-ban*Urb. et conscr. fasc. 101. nr. 45. vajdája az Aranymezőn lakó Lázár volt, a mikor Kortis, Korna, Gyerik, Zahul, Román, Nan, Kotcs jobbágycsaládok emlittetnek.

Szorgalmas földmivelők, táplálékuk a málé. Öltözetüket házilag állitják elő, széles lábravalót, gubát hordanak. Épületeik fa- és kőoldaluak szalmafedéllel.

Gör. kath. egyházközség, a leményi filiája. Temploma fából épült, állitólag az 1500-as években. 1864-ben szentelték fel utoljára Szt. Mihály és Gábor főangyalok tiszteletére. Harangjai 1854. évből valók, egyik magyar, a más czyrill felirattal.

E hegyektől körülvett, völgyben fekvő község éghajlata egészséges, jég ritkán bántja, a hidegláz időnként gyötri a lakóit.

1720-ban*Erd. főkormsz. ltár. határa terméketlen, legelője s tűzrevaló fás erdeje elegendő.

1898-ban határa kevésbbé termő. Terményei: búza, zab, kender, paszuly, tengeri és burgonya. Gyümölcse beszterczei szilva, kevesebb alma és körtve. Állatai erdélyi fajta szarvasmarha, juh, kecske. Itatója a már emlitett patak. Tavai: Teu Szaboenilor, Teu sub móra szátululuj. Épületnek és mésznek való köve bőven. Barlangja: Lá fäntana szatuluj.

Jobbágyszolgálmányok: 1566-ban*Urb. et consc. fasc. 101. nr. 45. adó: Szt-György és Szt-Mihály napján 6-6 frt.

Ajándék: 8 quart vaj, 8 sajt, minden nyáj után 1 juh, karácsonykor 8 szekér fa.

Birság: Minden vérontásért 1 frt, verésért 60 denár, az idézésre meg nem jelenésért 1 frt, nőszöktetésért 2 frt, erőszaktételért 12 frt, a a feleség elhagyásáért 7 frt.

Az 1603. évi*Urb. et conscr. fasc. 16. nr. 19. urbarium szerint adó: Szt-Mihály- és Szt-György-napi 6-6 frt.

Ajándékok: 10 drb sajt à 12 denár, 10 budai justa vaj à 12 denár, 1 harmadfű tehén, 1/2 nagybányai mérő borsó, köles, lenmag.

Tized: Minden disznócsorda után 1 disznó, vagy megváltva drbját 4 denárral, a malaczot 2 denárral; minden juhnyáj után 1 juh és 1 bárány, a kinek kevesebbje van 1 báránybőr vagy helyette 25 denár. Méhektől szintén tizedet adnak, vagy minden méhkas után 2 denárt. Disznó-adó gyanánt kosárpénzül 4 denárt adnak.

Robot: A vár számára évente 3 hold vagy faczia földet szántanak {554.} búza s ugyanannyit zab alá, a termésből pedig 3 nagybányai mérő búzát adnak. Minden kaszáló után 1 boglya szénát.

A birák és szabadosok kavaly vagy őzpénz fejében 60 denárt fizetnek fejenként.

Határhelyek: 1770-ben*E. F. L. VII. 542. E. Runkur, Dumbravicza, Pojényi, Maftyej, Szodolin. 1864-ben*Pesty Frigyes gyüjteménye. Fintina, Szatuluj, Ritu, Lunka, Kornu, Szprü (magas hegy), Lazu, Pereu styubejelor, Poduri, Koczta gyiji, Velcsele.

Területe 1900-ban 730 khold.

Lakossága: az 1546-ik évtől fogva évenként egy-egy kaput jegyeznek fel benne a hivatalos összeirók, 2–6 szegény lakossal s három izben épül 2-2 ház 1566-ig,*Urb. conscr. 101–45. ekkor 12 jobbágy, 2 szabad, vagy nemes lakosa van s az egész községben 14 lakó és 3 puszta ház.

1603-ban*Urb. conscr. fasc. 16–19. 7 jobbágy, 1 szabados vagy nemes lakossal, van benne egy kapu, 18 lakó-, 13 puszta ház.

1700-ban*Erd. főkormsz. ltár. fiaikkal együtt 18 jobbágy, 2 zsellér lakosa van, 7 lakóház.

1720-ban*E. F. L. VII. 547. T. 1 zsellér, 10 szabad vagy nemes lakosa van fiaikkal együtt s az egész faluban 5 lakóház.

1770-ben*U. o. 542. E. fiaikkal együtt 36 jobbágy, 1 zsellér és 13 szabad vagy nemes lakik benne, összesen 24 házban.

1830-ban*Cons. statist. topogr. 196. l. 167 lakossal.

1886-ban 223 gör. kath., 3 zsidó, együtt 226 lakossal.

1891-ben 245 lakosból 240 gör. kath., 5 izraelita.

1900-ban 270 lakossal, melyből férfi 131; 270 oláh, magyarul beszélni 2 tud; gör. kath. 268; 2 izraelita, ír, olvas 18; házszám 67.

Adója 1898-ban 529 frt 97 kr.