# Buny (Nagy-).

Nevének változatai: 1405-ben*Leleszi ltár Stat. D. 209. Boon. 1475 körül*Dr. Thallóczi. Kamara haszna 183. l. Bon. 1549-ben*Adóöszeírás. Nagh-Bona. 1566-ban*Urb. et. consc. fasc. 101. nr. 45. Nagy-Bnm. 1650-ben*Erd. orszgy. Eml. XI. k. 105–112. l. Nagy-Bún. 1669-ben*Gergely T. cs. ltár M.-Lápos. Nagy-Bonny. Oláhul: Bou mare.

{293.} Előnevét nagy kiterjedésétől vette; a szerb „bún” magyarul beléndeket tesz, de régi „bon” nevét a kiejtés szerint „bony”-nak is mondták, mely a szláv: bánj, banje = fürdő szónak felel meg, a mi ráillik Buny forrásban gazdag talajára.

Először emlittetik 1405-ben*Leleszi ltár Stat. D. 209. Boon néven.

Kis-Nyirestől északkeletre magas dombokon és szűk völgyekben szétszórtan fekszik, Deéstől 46.5 kilométerre a nagy-ilondai szolgabirói járásban.

Kővár tartozéka s oláh falu volt s mint ilyen, már 1405-ben*U. o. előfordul, midőn Zsigmond király Kővárt Balk fiainak Demeter és Sandrin-nak s Drág fiainak György és Sandrinnak adományozta.

Az 1424-iki*U. o. Stat. D. 197. osztály szerint az Drág fiainak Györgynek és Sandrinnak jutott.

1543-ban*Adóösszeírás. Drágffy Gáspáré. 1546–52*U. o. már özvegyéé.

1553–54-ben*U. o. pedig Drágffy György birja.

1556-ban*Károlyi okltár. III. 289. Izabella királyné a magban szakadt Drágffy György e birtokát Báthory Györgynek, nejének Báthory Annának s fióknak Istvánnak adományozta.

1565-ben*Lib. Reg. II. 578. Báthory György Miksa császár ellen föllázadván s leveretvén, feje váltságául Kővárt s azzal e tartozékot a császárnak engedte át.

1567-ben*Gyf. kápt. Cent. E. 92. R. 48. II. János király visszafoglalván Kővárt Miksa császártól, azt s összes tartozékait, tehát e tartozékot is, beregszói Hagymási Kristófnak adományozta.

1575 körül*Dr. Thallóczy. Kamara Haszna 183. l. Drágffy e birtokából 10-3 porta után 5 frt 2 denárt fizet adóba.

1603-ban*Urb. et. conscr. fasc. 16. nr. 19. a kis-bunyi járáshoz tartozott s egy papja emlittetik.

1604-ben*Proclam. Básta e falu jövedelmét több községgel együtt kis-buni Vajda Jánosnak adta.

1615-ben*Erd. főkormsz. ltár. Bethlen Gábor Kun Lászlót s nejét Ábrámffy Katalint e birtokukban zálogképen megerősíti.

1616-ban*Gyf. kápt. 8. Lib. Reg. 174. idevaló egy telkes nemes a Román család.

1651-ben*Km. Lymbus. birtokosa Kun István. Nemes a Pap család. Ugyanez évben*Erd. Országgy. Eml. XI. k. 105–112. l. mint Kővárhoz tartozó fiskális birtok fordul elő.

{294.} 1666-ban*Km. Szolnok med. K. 29. Apaffy Mihály a Fekete, Móga és Kifor családokat itteni részükben megerősíti. Birtokosa Toldy György.

1668–9-ben*Gyf. prot. Append. 126. 157. összeirt nemes a Pap, Tamás és Szűcs család 9 taggal. Puskások: a Dants, Kranich, Nikita, Fekete és Móga családok 19 taggal. Szabados: a Karabucz vagy Kerebecz család.

1699-ben* E. F. K. ltár. Toldi család birta nagy részét.

1702-ben*Erd. főkormsz. ltár. birtokosai Tholdi István és György. Nemesei a Pap, Fekete, Nyikita, Dáncs családok.

1756-ban*E. F. L. 484. A. birtokosai gr. Tholdi Ádám özvegye gr. Teleki Krisztina, Tolnai János és 57 házhelyen 59 egy telkes nemes.

1770-ben*U. o. 484. P. birtokosai gr. Tholdi Zsigmond, Tolnai János özvegye és Miske Sámuel.

1786-ban*Erd. főkormsz. ltár. birtokosai: gr. Kendeffy Elek özvegyének gr. Bethlen Krisztinának van 18 jobbágya, 8 szegénye, gr. Teleki Lajosné gr. Tholdi Sárának 16 jobbágya, 1 zsellére, 5 szegénye, özv. Tolnáménak 15 jobbágya, 1 szegénye, Miske Sámuelnek 7 jobbágya, 4 szegénye.

1793-ban*E. F. L. VII. 1/2 f. 3. B. gr. Tholdi Zsigmond, Miske Samu, Tolnai Zsuzsanna Rókász Jánosné és gr. Kendeffy Elek özvegye. Ezek közül a két utóbbi részét a fiscusnak átengedte, ki azt gr. Teleki Lajosnak adta.

1809-ben*Erd. főkormsz. ltár. birtokosai: gr. Teleki Lajosnak van 23, Ujfalvy Sámuelnek 17, gr. Tholdi Ádámnak 7, Pap Jánosnak 4, Pap Indrejnek 3 jtelke. Két telkük van: Pap Nyikuláje, Pap Tódor, Mafszejnak. Egy telkesek: 2 Hosszú, 6 Pap, 19 Nyekita, 28 Dancs, 3 Péter, 5 Fekete, 7 Barbur, 1 Márk családbeli.

1820-ban*Erd. kanczellária. birtokosai: gr. Teleki József és br. Miske Imre.

1892-ben gr. Teleki Gusztáv: 930 h. 307 öl, öröklés hasonnevű atyja után.*Ennek telkén 1898 őszén XVI-ik századbeli ezüst pénzt találtak, melyből négy darabot a vármegye alispánja a belügyminiszteriumhoz küldött fel. Községi erk. testület: 168 h. 422 öl. Gör. kel. egyház: 189 h. 515 öl. Lengyel István utóda; 121 h. 1154 öl, vétel egyesektől.

Jelenlegi (1898) birtokosai: Lengyel Imre és János, Pap János és László, Szathmári Zaharia, Flórián Elek, kik birtokaikat gr. Teleki Arthur, Árvéd és Domokostól vásárolták.

Kezdet óta oláh lakosai voltak, kik a gör. keleti egyház kebeléből kilépve, gör. katholikusokká lettek.

Kőből épült temploma szent Mihály és Gábor angyalok tiszteletére épült s 1830-ban szenteltetett fel. Anyakönyvei 1833 óta vezettetnek. {295.} Három harangja 1851–79. évből való, melyek közül egyet Lengyel István öntetett. Papjai Dáncs Nuk, Lengyel Lup, Balázs Lukács (1851), Szűnik János után a jelenlegi Flórián Gergely.

Iskolája 1860-as évek végén keletkezett.

Lakosok főfoglalkozása földmivelés és baromtenyésztés. Házaikat s gazdasági épületeiket fából építik szalmafedél alá. A fiatalság új év éjjelén szalmából font s felöltöztetett bábut teszen az idősebb leány vagy legény kapuja elé. Húsvét első napján a templom előtt való e végre készített tornáczban a szegényeket gazdagon megvendégelik s Szent-György napján locsolnak s május elsején minden kapufélfa mellé hosszú rudakra kötött csóvát állitanak.

Határa kevésbbé termékeny s 1720-beli*Erd. főkormsz. ltár. összeírás szerint a terméketlenek sorába tartozott s ekkor legelője kevés és közepes minőségű, tűzre és épületre való fája elegendő. Jelenleg jól mivelve a sarlós gabona minden faja megterem, azonban juh-, kecske-, sertés- s főleg ló- és baromtenyésztéssel foglalkoznak; gyümölcsei: szilva, cseresznye, meggy, körtve (muskotály, darázs, téli) s különféle almafajokat termesztenek.

Nevezetes határán a két barlang, melybe vonták magukat veszedelmek alkalmával s főleg a tatárjárás idején.

Van 8 felülcsapó malma egy kerékkel és kővel, melyből egy két kövű és kerekű.

Jelenleg körjegyzői székhely.

Jobbágyszolgálmányok: 1566-ban*Urb. et. conscr. fasc. 101. nr. 45. adó: Szent-György és Szent-Mihály napon 10-10 frt.

Ajándékok: 17 quart vaj, 17 sajt, 1 meddő tehén, karácsonykor 17 szekér fa.

Szegényebb lakosai csépeléssel keresik kenyeröket.

Bírság: minden vérontásért 1 frt, verésért 60 denárt, az idézésre meg nem jelenésért 1 frt, nőszöktetésért 2 frt, erőszaktételért 12 forint, a feleség elhagyásáért 7 frt.

A szabados kötelessége oda menni, a hová küldik, leginkább levelet vinni, szükség esetén háborúba menni.

A szabados és a biró köteles a várnak egy-egy karvalyt vagy 25 denár karvalypénzt adni, karácsonykor pedig egy-egy őzet, vagy 32 denárt.

Elkelt évenként 9–10 hordó bor. Tizedet fizettek a kövér makkos disznó és rüdeg disznókból, melyek künn legeltek, az is annyit fizetett ez utóbbiból, kinek 100 volt, mint az, kinek 10 volt, az, kinek ennél {296.} kevesebb volt, minden disznó után 2 magyar pénzt, úgy adtak szintén ménből, de ezekből való pénzjövedelem a tiszteket illette. Minden szabados a tisztnek karvalypénz adóba 57 denárt, minden pap egy pokróczot vagy 1 frt 23 denárt. Minden stronga (akol) juhnyáj után egy juhot, de a kinek 10-en alul van, semmit sem. Minden falu egy három éves meddő tehenet, de a nagyobb falvak nagyobb és tejelésre alkalmas tehenet tartoznak adni; minden család, kinek tehene van, egy negyed mérték vajat és egy sajtot.

Az 1603-ik évi*Urb. et. conscr. fasc. 16. nr. 19. urbárium szerint:

Adó: Szent-Mihály napi 10 frt, Szent-György napi ugyanannyi.

Ajándékok: 14 drb sajt á 12 denár; 14 budai justa vaj á 12 denár; 1 harmadfű tehén; 1/2 nagybányai mérő borsó, köles, lenmag.

Tized: minden disznócsorda után 1 disznó, vagy megváltva darabját 4 denárral, a malaczot 2 denárral. Minden juhnyáj után 1 juh és 1 bárány, a kinek kevesebbje van, 1 báránybőr vagy helyette 25 denár. Méhektől szintén tizedet adnak, vagy minden méhkas után 2 denárt. Disznóadó gyanánt kosárpénzül 4 denárt adnak.

Robot: a vár számára évente 15 hold nagy faczia földet szántanak búza, s ugyanannyit zab alá, a termésből pedig 15 nagybányai mérő búzát adnak. Minden kaszáló után 1 boglya szénát.

A birák és szabadosok karvaly-, vagy őzpénz fejében 60 denárt fizetnek fejenként.

Jobbágycsaládok: 1566-ban*Urb. et. conscr. fasc. 101. nr. 45. vajdája Márián volt, a ki Kis-Bunyon lakott. Bírája Zink. Esküdtei Karácson és Kiss.

Jobbágyok: Oprisa, Vadár, Kövil, András, Nekety, Karanik, Hardok, Perse, Battyán, Zallya, Vara, Sztrenna, Vatt.

Szabados: Tivadar család.

Határhelyek: 1756-ban*E. F. L. 484. A. Kornya, Sztine, Doszu Pestiri, Pripor és Grujecze erdők. Gyalu Nyeguri, La Vultore, Valye Sovaruluj, Gyalu Mori, Toplicza, Le Sancz, La Pojane Hordon, Vadu Urszuluj, Preszáka dülők.

1761-ben*U. o. 484. B. Bulbuk patak.

1864-ben*Pesti Frigyes gyüjt. Facza ungyuluj, La sáncz, Krucsa luj kráju, La pestyire, Virvu Zsorzsuluj, Sóvár, Szátu Petri,*E határrészben a hagyomány szerint Szatu Petri vagy Péterfalva nevű helység volt, de hogy mikor és kik pusztitották el, nem tudják megmondani. Bulbuku, Valea Száké.

1566-ban*U. C. 101–45. 17 jobbágy, 6 zsellér, 3 szabados lakossal, összes házak száma 25, puszta ház 5.

{297.} 1603-ban*Urb. Conscr. 16–19. 16 jobbágy, egy szabados lakosa van, kik 17 házban laknak, el van pusztulva 26 ház.

1700-ban*Erd. főkormsz. ltár. fiaikkal együtt 20 jobbágy, 8 zsellér lakosa 11 házban lakik.

1720-ban*E. F. L. VII. 547. T. 64 jobbágy, 8 zsellér, 60 szabados (libertinus), lakosa van, fiaikkal együtt 29 házban laknak.

1886-ban lakossága: 821 gör. kath. és 35 zsidó, együtt 856. Ház 208; határa 4567. k. hold.

1891-ben: 859 lakosból, egy rom. kát, 822 gör. kath. és 36 izraelita.

Adója 1898-ban: 3216 frt 15 kr.