# {403.} Egres (Felső-Puszta-).

Nevének változatai: 1562-ben*Vajda János cs. ltára, Alparét. Egreshely. 1576-ban*Km. Kraszna B. 52. Szolnok Int. B. 46. Egres. 1577-ben*Km. Szolnok Int. B. 46. és B. 25. F. 5. Felseö-Egres. 1676-ban*Torma cs. ltár. Egrespataka.

Nevét az ott termő égerfáiról vette. Puszta jelző nevét az újabb időben kapta, megkülönböztetésül a Sajó völgyére nyiló Felső-Egrestől.*Nézetem szerint ez megmaradhatott volna Felső-Egresnek, mivel a puszta jelző éppen a Sajó völgyére nyiló, Somkerék körül fekvő mai Felső-Egresnek előneve, mert először ez neveztetik pusztának. Puszta jelzős neve tévedésből füződhetett ezen község nevéhez. Oláhul Ágris.*1831. év. Cons. stat. 55. l.

Először emlittetik 1562-ben*Dr. Vajda J. cs. ltára. Egreshely néven.

Fekszik a Cziblesből eredő Ilosva-patak szűk völgyében s annak két partján, Deéstől 48.8 kilométerre a bethleni járásban.

Felső-Egres Szeszárma tartozéka volt, de mint ilyen, még 1560-ban*Gr. Bethlen ltár. mikor az összes tartozékok felsoroltatnak, még elő nem fordul, csak 1562-ben,*Dr. Vajda János családi ltára. tehát e falu csak 1560–62 közt keletkezett.

1562-ben*U. o. keresztúri lakos Farkas János és neje Csomafáy Anna két itteni jobbágyát (Bota István, Ilyés Simon) és két pusztáját Módra Györgynek veti zálogba.

1576-ban*Km. Kraszna B. 52. Szolnok Int. B. 46. Báthory István a hűtlenségbe esett Harinnai Farkas János és Miklósnak e birtokát Báthory Kristófnak adományozta oda, ki abba 1577-ben*Km. Szolnok int. B. 25, 46. F. 5. be is igtattatott. De annak*Torma cs. ltár. Az igtatásnál jelen volt: Horba Filep idevaló kenéz. néh. Farkas Farkas fiai: Miklós, neje Suki Kata (1577) és János ellentmondtak, az igtatásnál jelen volt Kereszturi Tamás, Botha István és Fekete Tivadar.

1585-ben*Gyf. prot. Adam primus homo 188. Harinnai Farkas Miklós és János e birtok bitorlásától mindenkit eltilt.

1589-ben*Gyf. Cent. P. 19. Báthory Zsigmond e birtokot Báthory András bibornoknak adományozza.

1590-ben*Km. prot. A. 35. Harinnai Farkas Miklós és testvérének néhai Farkas Jánosnak fiai: Tamás, István, János, Ferencz és Mihály Báthory András ezen igtatásának ellentmondanak.

1595-ben*Km. prot. A. 307. Farkas Miklós a maga és testvérének néh. János fiainak: Tamás, István, Ferencz és Mihály nevében a fejedelmet e birtok bitorlásától eltiltja.

{404.} 1597-ben*Km. Doboka J. 2. néhai Gyulaffi Lászlónak és Forgách Margitnak fia László e birtokát nejére Széchy Katalinra, ennek halálával pedig Szerdahelyi Imrefi Jánosra (kinek anyja szintén Forgách Margit volt) hagyja.

1601-ben*Km. Torda F. 9. Harinnay Farkas Miklós e birtokát halála esetére nejére Suky Katára hagyja, az ő halálával pedig fiára Ferenczre, ezeknek kihalása után bátyjának Farkas Jánosnak 1605-ben neje Perusith Anna fiaira Tamás, Ferencz és Mihályra hagyja.

1608-ban*Km. prot. D. 21. Szolnok int. K. 2, 13. Kendy István e birtokot Suky Annának Harinnay Farkas Miklós özvegyének s leányának Zsuzsánnának (első nejétől Sigér Krisztinától), valamint Kun István s neje Erdélyi Margitnak Harinnay Ferencz özvegyének s ettől való leányának Harinnay Krisztinának visszaereszti.

1611-ben*Torma gyüjt. Harinnay János leánya Krisztina: Berenhidi Huszár Mátyásné birtokosa. (Családfát lásd túl.)

1615-beli*Erd. Tab. Proc. Szolga Joh. et Nic. 124. osztály alkalmával Harinnay Zsuzsánna Torma Györgynének jutott.*Lásd Borleásza.

1618-ban*Gurzó cs. ltára. birtokosa Csicsó-keresztúri Torma György.

1619-ben*Km. Lymbus. birtokosa Torma György.

1643-ban*Torma cs. ltára. özv. Torma Györgyné.

1658-ban*U. o. Torma Istvánnak itt 8 adózó jobbágya volt.

1668-ban*Gyf. prot. Deum Time 428. birtokosa Torma István.

1672-ben*Gr. Bethlen cs. ltára. a bethleni uradalomnak van itt egy jobbágya és 3 zsellére.

1676-ban*Torma cs. ltára. Torma Márta Nádudvary János özvegye e birtokának elfoglalásától, melyet Viennai Popovics György felhatalmazása folytán Czékus Sámueltől megvett, Gyerőffy Györgyöt eltiltja.

1694-ben*Gyf. Szathmár fasc. 2. nr. 35, 56. birtokosai Nápolyiné és Torma Miklós.

1768-ban*Torma cs. ltára. márczius 12-én Szeredai Péter és Gábor részüket Haller Péternek, ez 1778-ban szept. 3-án gr. Teleki Ádámnak adja zálogba.

1768 április 30-án*U. o. Torma Imre itteni részét gr. Lázár Antalnénak zálogosítja el, kitől 1795-ben Kozma Ferencz váltotta ki, s ugyanekkor Torma László, Miklós és Antal itteni, felőri és szitai részüket szintén zálogba veszi.

{405.} Borleásza, K.-Debrek, F.-Egres, Szita a Torma József gyűjteménye szerint így oszlik és birják:

1645–54. Margit 1. Toldalagi Mihályné Toldalagi János Stepán Erzsébet János 1711. Mihály Földváry Erzs. Erzsébet Fekete Samuné Lőrincz Naláczi Ágnes Fekete S. Borleászán 9 telket Ezek elzál. Borleásza és Kis-Debrek és Szita felét 1611. Berenhidi Huszár Mátyásné, Harinai Farkas Krisztina Pongrácz Gy. kiváltotta testvére 1712 Krisztina Ugron Istvánné Ugron András István József László Bánffy Klára Bethlen Farkas Huszár Borbála 23 öröks. 2. Macskási Boldizsárné Macskási László Teleki Erzsébet Krisztina 1. Bethlen Istvánné Juli, Dózsa Mihályné Anna, Gál Jánosné Ágnes 1. Rédai Ferenczné 2. Hollakiné Ágnes, Teleki Mihályné Teleki Mihály 2. Váradi Istvánné Kata, Barcsai Pálné Róza, Bornemissza Józsefné Bornemissza József 7 örök. László Maksai Mária Dániel, Duzsárdi Mária Kata, Jábróczki Gáborné Mária Fráter Antalné Anna, Vas Antalné Egresen 3 ör. Mária, Ugron Tamásné Ugron N. Biró Mózesné Biró Mihályné Szitán 3 örökség István I. Cseszeliczki Szilvási Zsuzsa Kristóf Nápolyi Mária Ferenc † István Geréb Anna Zsuzsánna br. Weisz Ferencné Egresen 4. Szitán 3 örökség Ferencz Baranai Klára Ferencz, Gáborfi Krisztina Krisztina, Kozma Ferneczné 3 örökség László Vas Klára Nina, Ajtai Józsefné 1805. Jozefa, Jékei Zsigmondné 1611-ben*Torma gyüjt. szerint. H. Farkas Zsuzsánna Torma Györgyné Krisztina Szerdai Mihályné Péter Pál. Egresen 4 örökség Ferenc Krisztina Jósa Antalné Jósa. 1796. Szita György, Balázs Jánosné Miklós Zsuzsa, Imecs Antalné Egres, 4 örökség Rozália Mihály Simonné 2-ik neje Havasalyi Éva Miklós Baranyai Kata Éva gr. Lázár Antalné Eleonóra, Jósika Miklósné Egresen 4, Szitán 2 öröks. Miklós B. Száva Judit Anna, Jábróczky Mihályné Juli, Vulczer Ádámné Egresen 11 örökség Judit, Ajtai Györgyné Borbála, Bocskor Elekné Egresen 2, Szitán 1 ör.

{406.} 1786-ban*Erd. főkormsz. ltár. birtokosai: gr. Bethlen Pálnak van 12 jobbágya, 2 zsellére, gr. Teleki Ádámnak 6 jobbágya, 3 zsellére, özv. gr. Lázár Antalné Torma Évának 9 jobbágya, 2 zsellére, Torma kisasszonynak 4 jobbágya, 4 zsellére, Fráter Antalnak 4 jobbágya, 1 zsellére, özv. Endes Józsefnének 1 jobbágya, 1 zsellére, özv. Pekriné Szeredai Katalinnak 2 jobbágya.

1805-ben*Torma cs. ltára. Torma Mária Ajtai Józsefné és Jozefa Jékey Zsigmondné 1/2, Szeredai Pál 4 telkét adta zálogba Kozma Ferencznek.

1810-ben*Torma gyüjt. Jósika Miklós egy itteni örökségét Turóczi Károlylyal cserélte el.

1811-ben*Megyei ltár. Pekriné utódoknak van 2 telkük. Más két birtokos: Torma Zsuzsánna Jabróczky Jozefának van 10 8/12 telke. 1816 körül*U. o. Kozma Ferencznek van 21 1/12, Pekriné utódoknak 2, Torma Zsuzsánnának 14 1/4, br. Jósika Miklósnak 5 2/3, Jabróczky Jozefának 10 2/3, Domokos Károlynénak 2 3/4, Fráter Antal utódai 3 1/6, Kozma Ferencznének 5 4/12, Torma Zsuzsánnának 3 3/4 és br. Jósika Miklósnak 3 1/3 telke.

1815-ben*Torma család ltára. Hatfaludi László itteni részét Kozma Ferencznek adja zálogba.

1820-ban*Erdélyi kanczelária ltára. birtokosai: Kozma Ferenczné Torma Krisztinának van 14 telke, Wurczer Ádámnénak 11, br. Jósika Miklósnak 4, br. Weisz Ferencznek 4, osd. Wass Antalnak 3, Bocskor Eleknének 2.

1863-ban*Urb. Wes. 90–177. l. gr. Lázárné Barcsai Póli, Fráter Farkas, Márk Béri, gr. Wass Albert, Betegh Kelemen, Szentgerliczei Kata, Torma Krisztina Kozmáné úrbéri kárpótlásban részesültek.

1866-ban*Erdélyi főkormányszéki ltár. nemesi jogú birtokosai: Szántó Márton, Biró Sándor és József (Csernefalváról), Molnár Sándor (Rogozról).

Jelenlegi birtokosai 1898-ban: Szántó Márton örökösei Béla és Kálmán után 1744 k. h. Szentgerliczey s Bocskor-féle birtok; vétel utján a Kallus Jakabé. Szigyártó Ágoston; 768 k. h. Gr. Lázár és Szentgerliczey-féle birtok; szerzemény. Szigyártó Simon; 364 k. h. Öröklés és (nagy részben) szerzemény. Pursa Gábor; 107 k. h. Puskás León; 106 k. h. Ezek Biró Sándor, József és Molnár birtokosoktól vették.

Lakói kezdet óta oláhok. A Gergely, Szíjgyártó, Katona, Puskás, Molnár és Biró egykori magyar családok eloláhosodtak. Földmiveléssel és baromtenyésztéssel foglalkoznak. Pünkösd első napjára házaikat {407.} falombokkal díszítik. Fiúgyermekek elhalálozásakor a templom tornyába kis fehér zászlót szoktak kitűzni. Eledelük málékenyér, tej, túró és sertéshús. Ruházatukat házilag állitják elő kenderből és gyapjúból, szokmány, harisnya és tüsző (öv), melyből a kés soha sem hiányzik.

Házaikat utczasorban egy szoba, konyha s gazdasági épületeiket boronafából zsendelytető alá építik rendesen a lakóház végébe.

1658-ban*E. F. K. ltár. az egész község úgy elpusztult, hogy egyetlen ház s lakója sem maradt.

A gör. kath. felekezetnek a falu déli részén 1830-ban fából épült temploma a Szűz-Mária tiszteletére szenteltetett fel még ez évben. Anyakönyve 1858 óta. Papjai Hozóba János, Szimboán, Perhajcza és Burzsa János s a jelenlegi Mancs György.

Felekezeti iskolája a 60-as években keletkezett.

Éghajlata egészséges, inkább hidegnek mondható, járvány ritkán szokott előfordulni főleg a gyermekek közt, széltől mentes, jég ritkán bántja határát. A múlt század közepén lakóit*Megyei ltár. golyvásoknak írják.

1750-beli*E. F. K. ltár. hivatalos összeírás szerint határának egy része térbeli s ez közepes termésű, de a többi rész terméketlen. Földjük termékei s barmok képezik egyedüli keresetforrásukat, melyeket Deésen, melytől 3 és Rettegen, ettől 2 mértföldnyire fekszik, árusítanak el. Két fordulós határa legnagyobb része hegyes, 6–8 ökörrel szántható, évenként való trágyázást kíván, de meredeksége s másfelől a lakosok együgyüsége miatt nem szokták trágyázni. Őszi vetésük nincs, nem terem, a tavaszi búza köble közép termésben 4 kalangyát (50 kévével számítva), kalangyája két véka szemet ad; a zab köble 8 kalangyával, szemül kalangyája 5 vékával fizet. Erdeje bővön, legelője elegendő. Szénafüve két részben van évenként használható s fordulónként is kaszálható. Összes szántója 245 köböl férőű s adó alatt van 74 köböl tavaszi búza, 96 3/4 köb. zab, 10 véka törökbúza, borsó, bab, rétje 266 szekérnyi. Malmok jövedelme 2 frt 50 kr. Adó alatt van 46 jármas marha, ló, 110 borjú, csikó, 22 tulok, 491 juh, kecske, 24 disznó, 27 méhköpű.

1822-ben*U. o. határa harmadosztályú, adó alatt van 278 3/4 köbölnyi szántó, 431 1/4 szekér szénára való rétje, 44 ökör, ló, 34 tehén, 5 juh, 10 kecske, 18 disznó, 5 méhköpű.

Határa kevésbbé termő, terményei ma is azok, mint a múlt században. Állatai erdélyi fehér szőrű szarvasmarha, juh, kecske és sertés. Alma, körtve és szilvafáit nem nemesitik.

{408.} Ivóvizet a községben egyesülő „Agresel és Molisel” patakok szolgáltatják, melyek az Ilosvapatakba folynak.

Épületnek való köve elegendő. A lakosok egy része szénegetéssel foglalkozik. Van 5 egy-egy kövü és kerekü felülcsapó malma, Szijgyártó Simon, Ágoston és Farkas Izsák tulajdona.

Határhelyei 1898-ban: Peltinyisu, Baltyile, Vinetor, Kosztyásza, Gyalu fraszinuluj, Gyalu Spanuluj, Gropa és Szeketur.

1645-ben*Km. Lymbus. fiaikkal együtt 30 jobbágy lakosa van, kik 11 házban laknak.

1703 körül*Erd. főkormsz. ltár. 10 jobbágy, lakosa van ugyanyannyi házban, el van pusztulva 15 ház.

1713-ban*U. o. 7 jobbágy, 3 zsellér lakosa van 10 házban, el van pusztulva 3 ház.

1750-ben*E. F. ltár. van 1 telkes nemes lakosa, 29 jobbágy 24 telkes házba, 2 telkes, 6 e nélkül való zsellér, 9 kóborló és 2 ily özvegy lakosa 33 házban, az utóbbiaknak semmiök sincs. El van pusztulva 3 házastelek, Kettőből kihaltak, egyből elköltöztek, nem tudják hová.

1831-ben*Cons. stat. 55. l. 325 gör. kath. lakossal.

1857-ben házak száma 113, a lakosoké 657, ebből 3 róm. kath. magyar, 630 gör. kath., 4 ev. ref. és 20 izraelita.

1886-ban 1046 lakosból 3 róm. kath., 1243 gör. kath., 11 ev. ref., 44 izraelita.

Adója: 1703 körül*Erd. főkormsz. ltár. a jobbágyok és zsellérek fizetnek egy évi adóba 12 frt 50 krt, 2 1/2 köb. búzát s ugyanennyi zabot, egy szekér szénát s egy vágómarhát. 1748-ban*E. F. K. ltár. 206 frt 47 kr., 1749-ben*U. o. 194 frt 14 kr. 1755-ben*U. o. 120 frt 53 kr. 1755-ben 301 frt 1 kr. 1822-ben 244 frt 23 kr. 1898-ban 2264 frt 76 kr.