# Sókamara és tisztjei.

1366-ban*Deés város ltára. kamaragróf: Szerecsen (Sarachenus); algrófja: András.

1378-ban*Deési egyh. ltár. kamaragróf: Archyd György.

1424-ben*Dl. 27154. kamaragróf: Angello mester.

1427-ben*Deés város ltára. alkamaragróf: Papus; (olasz ember, valószinüleg Papo.)

1439-ben*U. o. kamaragrófok: Papo és Manin.

1440-ben*Km. prot. ab. 56. Maninys János kamarás.

1441-ben*U. o. 75. Maninys Zovan (Giovanni) de Florentia kamarás.

1441-ben*Kállay ltár. János és Pape olasz deési sókamarások.

1448-ban*Katona Hist. Hung. XIII. 584. Odoardo olasz a kamarás.

1451-ben*Km. prot. Labore 19. Odoardo olasz, Florenczből, kamarás. 1455-ben is.*Dl. 27895.

1458-ban*Km. prot Labore 17. Manini Odoardo sókamarás.

1458-ban*Deés város ltára. Szapolyai Imre litterati (deák) kamaraispán és florencziai Olasz Angellome. Ez utóbbi széki kamaraispán is volt.*U. o. 39. sz.

1466-ban*U. o. sókamaragróf Vingárti Geréb János, (egyszersmind széki is.)

1469-ben*Km. prot. 9. 11. Kovács István budai polgár és kamaragróf Széken is.

Ozorai Papus cs. czímere.*Siebm. W. IV. B. 15.Abth. Taf. 69. 341.

1471-ben*Besztercze város ltára, Archiv. Zeitsch. XII. 85.Fodor Albert és Szik István kamaragrófok.

1473-ban*Km. prot. f. 114. Fodor Albert deák sókamarás.

1478 előtt*Deés város ltára. Zbugyai István és Hangács Mihály kamaraispánok.

1481-ben*Km. prot. i. 17. Pécsi István deák sókamarás és*Deési egyh. ltár. Nógrádi Jonhos Péter alkamarás.

{43.} 1482-ben*Deési egyh. ltár. Félegyházi János sókamaragróf.

1484-ben*U. o. Literáti Benedek vagy Benedek deák.

1498-ban*Km. Prof. Labore 106. Lőrincz deák alkamarás. Tarczay Márton erdélyi sókamarák grófja.*Deési ev. ref. egyh. ltár.

1506-ban*Deés város ltára. Szilágycsehi György deák, Régi Ferencz és Ferencz deák alkamarások.

Ulászló király rendeli Telegdi István volt sókamaragróf és a deési Czobor Imre alkamaraispánoknak, hogy a sóvágók és sóhordók béreit s az alkamaraispánok saját magán tartozásukat, 440 frtot, fizessék ki, különben lefoglalt javaikból vesznek eleget.*U. o. 83. sz.

1508-ban*U. o. 85. sz. Pocsaji István és Baksai Bernát alkamarások. Daróczi Mihály kir. sóhajózó mester emlittetik.

1513-ban*U. o. 99. sz. Literáti Ferencz volt alsókamaraispán emlittetik.

1522–23-ban*Dl. 27616. és Km. prot. R. 19. Podvinyai Pál alkamarás és bálványosi várnagy.

1525-ben Sarlai Miklós kamarás.

1526-ban*Joh. Christ. Engel Mon. Hung. 1809. 2. Pag. 207. 235. sókémlelők: Soós Orbán és Pothony Máté. 1539 előtt*Deési egyh. ltár. Gyulai István deák sókamarás.

1545-ben*Erd. országgy. végzések. az országgyűlés elrendeli, hogy a deési sókamara Majláth István gondozása alatt maradjon.

1569-ben*Deési egyh. ltár. Lippai Márton deák sókamara-prefectus.

1572-ben*Deés város ltára. Kristóf deák kamaraispán. Harminczados: Ferencz deák.

1578-ban*U. o. Cseffey János főkamaraispán.

1582–83-ban*Lib. Reg. I. Christofori et Sig. Báthory pag. 224–228. Kolozsvári Gábor deák kamaraispán.

1585-ben*Km. prot. DD. 81. Köblösi Teke Ferencz kamarás. 1589-ben is.*Deés város ltár.

1591-ben*Km. Lib. Reg. Sig. Báthori fol. 241. Zok Péter kamarás.*1592-ben Torma gyüjt. szerint a következő sóvágók emlittetnek: Wargha Péter biró, Antal Jakab, Fynics Pál, Fwsws János, Hegedws János, Kozárwári Mátyás, Molnár András, Nagy Gáspár és Lőrincz, Sylay Mihály, Zilagy Jakab, Talygas Menyhért, Wargha Mihály, Zalnok Mihály, Zip György, Veres és Zabó András, Balogh János, Zékely György, de lehettek még többen is.

1597-ben*Deés város ltára. Szőllősy Péter kamarás.

1603-ban*U. o. Beszterczei Stenczel János kamarás.

1604-ben*U. o. Stenczel János kamarás.

1607-ben*U. o. Szegedi Ferencz kamaraispán és a sókereskedő társaság mestere.

{44.} 1609-ben*Torma gyüjt. Székely János kamaraispán.

1611. és 1612-ben*U. o. és Tört. Tár. 1885. évf. 309. Lisibon Gerárd spanyol származásu s a nagybányai bányák prefektusa, deési, deésaknai és széki bányák és az erdélyi harminczadok haszonbérlője.

1612-ben*Deés város ltára. a sókereskedő társaság (celleristák) mestere Székely Lőrincz.

1613-ban*Deés város ltára. Kolozsvári Szőlősi Péter Deés és Akna sókamara praefektusa.

1615-ben*Deési ev. ref. egyh. ltár. Gorbói Oláh Boldizsár praefektus, Vásárhelyi János deák rationista vagy számtartó.

1625-ben*13. Lib. Reg. 36. és Km. Szolnok Int. H. 3. Kolozsvári Hatvani István praefektus.

1627-ben*Deés város ltára. Vághó György kamaraispán.

1630-ban*U. o. Vitos György kamaraispán.

1632-ben*Torma gyüjt. Széki Széki István harminczados.

1633-ban*Deés város ltára. Tordai Erdős Mihály Deés és Akna kamaraispánja és ugyanekkor*Katona F. 31. p. 574. Retteghi István praefektus. 1640-ben*Torma gyüjt. Árkosi János kamaraispán. 1644 márczius 3-án*24. Lib. Reg. 85. Alvinczi András kamaraispán. 1644-ben*U. o. Deési Erdős Mihály kamaraispán.

1648-ban*Deés város ltára. a fejedelemnek idevaló harminczadosa Szánthai Ferencz, kihez kellett az adót befizetni.

1649-ben*24. Lib. Reg. 85. ugyanaz.

1655-ben*Gyf. Batthyani könyvtár, Fancsali D. irományai. Deési Alvinczi István kamaraispán.

1658-ban*Torma gyüjt. Vajvoda István és Vajna Péter, ezelőtt II. Rákóczi György lovászmestere volt, kamaraispán.

1659-ben*Vármegyei közgyülési jkönyv. Pávai Dávid kamaraispán és harminczados. Kelementelki István és Deési Kéri Gergely kamaraispánok ugyanez év augusztus 22 óta.

1660 június 28-án*U. o. Bedőházi Tamás főkamarás, Aknai Szőcs János deák mázsamester.

1660 július 5-én*Erd. országgyülési emlék. 14, 15, 21. art. a segesvári országgyűlés azon okból, hogy vannak a fiskusnak oly tisztei, kiknek több jövedelmük van, mint több jószágos nemesnek, ezért elrendeli a többek közt, hogy a deési kamaraispán {45.} 200 tallért, a számtartó 20, a maglás 10 tallért, a deési harminczados 100, a fiskális harminczados tisztviselők 10 tallért, sőt a deési halászok is egyenként harmadfél tallért vagy 5-5 frtot fizessenek adóba, hogy a török sarczot ezzel is törleszthessék.

1667-ben*Torma gyüjt. Váradi Horváth András harminczados.

1674-ben*Tört. Tár. 1687. évf. 146. 1. Kristóf deák harminczados.

1680 november 12-én a gyulafehérvári országgyűlés 7. art. szerint panaszolnak a deési kamaraispánokra, hogy az idegen kereskedőknek keresik kedvét s ezeket látják el sóval, a szegénységet pedig itt várakoztatják, szokatlan munkára erőltetik s dolgoztatják.

1682-ben*Deési ev. ref. egyh. ltár. Gyulafehérvári Szegedi György fejedelmi sóaknák főhaszonbérlője és Gyulafehérvári Kerekes Péter kamaraispán, sótisztek Deési Bányai János és Fogarasi János. Ezelőtt Páter János birta haszonbérbe az aknát.

1689-ben*Deés város ltára. Luczai András volt kamaraispánt, ki ez időben görgényi udvarbiró, alatta szolgált számtartó és mázsamestereit, kik tőle a villongó idők mostohaságához képest elállottak, parancsolja Apaffy fejedelem, hogy szorítsa számadásra, ha pedig nem lehet, a város zárassa be.

1689-ben*Pap. M. Tört. Lapok. 1874. évf. 46. Károly Boldizsár kamaraispán.

1705-ben*Deési ev. ref. egyh. ltár. Kismarjai Albert kamaraispán.

1712-ben*Torma gyüjt. és Szent Ferencz-rendi szerzet ltára. Hann Ignácz főkamarás. Hansch Sebestyén Jakab Deés és Akna kir. sókamara perceptora.

1742-ban*Deési ev. ref. egyh. ltár. Nagykászoni Kászoni István sókamara perczeptor, 1747-ben kamaraispán,*Deés város ltára. kinek ez évbeli főtisztsége alatt költözött át a kamaraispánság Deés-Aknára, Klus János provisorsága idején.*Kovács Gyárfás. Tarlózás Deésakna bányanagyközség multja és jelenéből. Deés 1897. 19. 1. Szállásuk volt a II. Rákóczi Ferencz fejedelem birta udvarház, melyet a kiköltözés után a város bérelt ki a kincstártól katonai szállásul*Deés város jkönyve. s ezt Mária Terézia királynő Haller Pál grófnak adta 3 ezer frtba fiú ágra.*Gr. Haller cs. ltár. Gróf Haller Sándor a 60-as években Vajda Jánosnak adta el, a ki testvére gyermekeire hagyta, főleg Vajda János és Dénesre, kitől a város vette meg s jelenleg a polgári fiúiskolát és gymnasiumot helyezte el benne ideiglenesen.

A deési sóbányaság, mely a Kádbükkén volt, 1743–47 közt megszűnt. Egyik bányát már régebben, a tatárok dulása alkalmával {46.} felhagyták, egy másik a földréteg összeomlása folytán, a más három pedig a zöldes porondkőig lemélyittetvén, hasznavehetetlenekké váltak.*Deésaknai sóbányahiv. ltára. Dato et nr. 118–876. és Kovács Gyárfás. Tarlózás stb. 19. 1.

Ez oknál fogva folytatják a bányamivelést Deés-Aknán. Ma mindössze itt egy sóskút van nyitva, hatósági ellenőrzés mellett minden hétfőn és pénteken házi szükségletre sósvizet használhat, sőt e kiváltságban egykor Deéshez tartozott Csatán is részesül. Ilyen sóskút megyénk 45 helyén van, melyek 158 ezer hectoliter sósvizet adnak, mely 26 mm. kősónak felel meg.

A Kodor felé vezető út balján, a város végén, az oldalban horpadások láthatók, némelyekben víz van, a melyek a hajdani bányák helyét jelzik, írott adat nem mondja, de biztosan állithatjuk, hogy úgy a deési, mint az aknai sótelepek már a rómaiak idején ismeretesek voltak, sőt ezek olyan népfajt találtak e helyeken, melyek a sót aknázták.

A deési és deésaknai sóbányából III. István király 1165-ben a Szent-Margitról nevezett meszesi zárdának minden szekér után egy kősót adományoz.*Fejér. Cod. dipl. T. 2. 170. és Torma J. Deésakna monographiája. 1858. szept. 13-án. Kézirat a bánya ltárában.

1214-ben*Fejér Cod. III. vol. I. 162. II. Endre király a deési sóbányából adományozott sót Boleszló váczi püspök által alapított leleszi praepostság részére.

1248-ban*Torma gyüjt. IV. Béla az egri káptalannak két itteni sóbányát adományoz.

1310-ben*Fejér Cod. dipl. VIII. vol. I. 379. a deési Ágoston-rendű barátoknak I. Károly király minden Deésre sót szállitó szekér után 2 kősót rendel adatni.

1326-ban*U. o. T. VIII. V. 3. 91–94. és Schematismus Cleri Dioc. Trans. 1848. XIII. Róbert Károly az erdélyi püspökségnek a sódézmát adományozta.

1433-ban*Torma gyüjt. Zsigmond király a deési és széki sókamara kivételével, a budai Remete Pál rendjének évenként 300 frtot rendel kiadatni.

1462-ben*Deési ev. ref. egyh. ltár. Hunyadi János kormányzó évenként 50 darab kősót adományoz.

1498-ban*U. o. Mátyás király a deési plébánosnak ezer, az iskolamester részére 500 drb kősót ad.*1526-ban (Joh. Christ. Engel Mon. Ung. 1809. tragm. libr. sup. erogationis aulae Regis Hung. Ludovici II. pag. 207. 235.) Posegába is vittek innen sót.

1630-ban*Erd. országgyülési emlék. 39. art. a gyulafehérvári országgyűlés végzése szerint Gyulaffy Sámuelnek a deési kamaráról 6660 kősó engedélyeztetett Brandenburgi {47.} Kata fejedelemnőtől, az országgyűlés ennek kiszolgáltatásába csak úgy egyezik bele, ha a hidat megcsináltatja.

1635-ben*Erd. országgyülési emlék. 49. art. Rákóczi György fejedelem Lisztius Ferencznének elfoglalt jószágaiért 40 ezer kősót adományoz a deési sókamarából.

1644 július 21-én*M. tört. Emlék 24. k. 210. 1. Rákóczi fejedelem neje által Bánffy György udvari viczekapitányának, ki mátkáját hozza, lakodalmára adatni rendel az itteni bányából 100 frtot, bort, szalonnát, bornyut, berbécset s az aknáról vagy 2000 kősót.

1659 január 27-én*Torma gyüjt. Deésről kelt adománylevelében Barcsai Ákos fejedelem a kolozsvári ev. ref. eklézsia, nevezetesen pedig az iskola részére a tanulók segélyezése czéljából az itteni, tordai, kolozsi, széki sókamarából évenként 400 drb kősót rendel kiadatni, melyről az ottani iskola főigazgatója tartozik számadással.

1671 február 23-án*U. o. a debreczeni ev. ref. iskola is kapott innen sót.

1678-ban*Deési ref. egyh. ltár. Apaffy fejedelem a deési 2-ik pap fizetésébe a deésaknai sóbányából 200 drb kősót adományoz.

1683 február 10-iki segesvári országgyűlés 15. art. szerint Serédi Benedeknek Szilágyságban megszüntetett vámja kárpótlásául az országgyűlés ezer kősót ad a deési és kolozsi aknákból s hídjainak jókarban tartására kötelezi.

1572 körül*Mihály Ferencz ltár Deés. egy 1643. évbeli tanuvallatás szerint Szelecskének fele ide tartozott, de a jobbágyok szolgálatot tettek Szamosújvárra is, Báthori István és Kristóf fejedelem idején.

1588-ban*II. Lib. Reg. Sig. Báthory 90. a fejedelem Hollómezőt a deési kamarához csatolta.

1588-ban*U. o. 90–91 a fejedelem Horgospatakát a deési kamarához csatolta.

1616-ban*Gyf. Prot. Debreczeni fol. 72. Szilágyi János máskép Némai Náprádi pecsétszegi részét, 11 jobbágytelkét, a fejedelem elfoglalván, a deési sókamarához csatolta.

1638 körül*Torma gyüjt. Szent-Margitának egy része is ide tartozott.

1640-ben*Cs.-kereszturi Torma cs. ltára. Boérfalvát a fejedelem a deési sókamarához csatolta.

1642-ben*Gyf. Cent. J. J. 106. és tört. Tár 1885. évf. 204–205. és Torma másolat. az egész Oroszmezőt Rákóczi a deési kamarához csatolta s ide birta 1647-ig.

1652-ben*25. L. Reg. 265. II. Rákóczi György fejedelem Felőrt 1650 okt. 24-én a fiskális birtokok közé vevén, Deési udvarházához csatolta, de a nevezett év február 17-én törölte.

{48.} 1653-beli összeírás szerint a deési sókamara- és a szamosújvári várhoz tartozott 41 falu, tiz jobbágyot számítva egy kapura; 46 kapu és 4 jobbágy*Lásd Szamosujvárnál. a deési sókamaráboz tartozott.

1653*L. Reg. 167. előtt Hollómező is ide tartozott 1638 óta.

1658-ban*Torma gyüjt. Szamosújvárhoz és a deési kamarához a vármegye alsó kerületéből 116 jobbágy tartozott 18 faluból.

1658 aug. 1-én és okt. 7-én*U. o. II. Rákóczi György fejedelem idejében e kamarához való szolgálattételre Boérfalváról 3 zöld puskás volt beosztva.

1659-ben*U. o. az eddig a kaplyoni szigetben levő nagy kaszálót, mely a deési kamarához tartozott, Barcsai Ákos fejedelem Haller Gábornak adta.

1661-ben*U. o. az egész Boérfalva és Hollómező ide tartozott.

1661-ben*U. o. a fiskus azt a részt, mely előbb Szamosújvárhoz tartozott, mind ide csatolta, de kevés ideig tartozott ide, mert a várat kezére kerítvén Apaffy, megint visszakapcsolta.

1699-ben*U. o. a deési kamarának Hollómezőn 17, 1702-ben 9 jobbágya van, a többiek puskásokká tétettek.