# Gyékényes (Alsó-).

Nevének változatai: 1292-ben*Venz. Ar. Uj Okmtár X. 84, 85. és gr. Bánffy ltár. Gykynus. 1315-ben*Fejér. Dipl. T. 8. Vol. I. pag. 576. Gekenus patak. 1448-ban*Km. prot. d. 61. Also-Gekenes. 1472-ben*Hazai okmtár. V. köt. 314 l. Alsogÿekenes. 1616-ban*8. Lib. Reg. 176. és 198. Alsogyékényes. 1831-ben*Cons. stat. topogr. 5. l. Alsógyékényes, Rohrdorf, Gyékisu.

Nevét az itteni patak mentén termett gyékény-káka után vette.

Délnyugatról keletnek nyúló keskeny völgyben fekszik, keresztül foly rajta a felső-gyékényesi hegyekből eredő s e községről elnevezett patak, mely a falun alól egyesül a Kodori patakkal.

Deéstől 7.5 kilométerre a deési járásban fekszik.

Alsó-Gyékényest kezdettől fogva a Kecsetiek birták. 1448-ban*Km. prot. M. 61. birtokosa Kecseti István fia Péter.

1457-ben*Km. prot. 1534. 46. birtokosai Kodori Pápó fiai László, András, Pál és János, valamint Ildódi Deési Jánosné Katalin, néhai Kecseti Péter fia János leánya.

{559.} 1461-ben*Km. prot. e. 69. Borzási Miklós fiai Péter, Pál, László, Benedek és Keczeli Fele Balázs fiai Balázs és László az itteni résznek eladományozásától a királyt, birtokbavételétől pedig Rápolti Gotthárdot eltiltják, mely rész reájuk néhai Margittól Kecseti Pergelin leányától szállott.

1467-ben*Gr. Bánffy ltár fasc. 79. nr. 4. Mátyás király Kecseti Jánosnak s fiának Gál deáknak azon szabadalmat adja, hogy itteni részükön katonák meg ne szálljanak.

1472-ben*Hazai okmtár. V. 314. Kecseti Gál deák rokonait, Kodori Pápa fiait Pált, Lászlót, Andrást és Jánost, itteni birtokába osztályos testvéreivé fogadja.

1475-ben*Dl. 27933. Katalint Kecseti Péterfi Péter leányát Deési Jánosnét, valamint Kodori Andrást, Lászlót, Jánost és Pált néhai Kodori Gál deák itteni javaiba testvérré fogadtatásuk czímén beigtatják.

1475-ben*Dl. 30325. és gr. Bánffy ltár fasc. 79. nr. 2. ezen új birtokosokat Vingárti Geréb László birtokaira ütve, számos fegyveres néppel megtámadta s birtokukat elfoglalta.

1475-ben*Km. prot. Michael 195. a fentebbiek Iklódi Deési Jánost és Pétert azon néhai Kodori Pál deák itteni részének kérelmezésétől tiltják.

Ugyanazon évben*Dl. 27335. Mátyás király Gál deák magvaszakadtával javait Endrédi Ficza Demeternek adományozza. Ez azonban soha birtokába nem vehette; 1476-ban pedig*Dl. 27934. a Kodoriakat Geréb László ellenében, itteni részükbe itéletileg visszaigtatták.

1482-ben*Dl. 29010. Mátyás király e birtokot Vingárti Geréb László erdélyi püspöknek, valamint Geréb Péter és Mátyásnak adományozza, mely őket zálogjogon különben is megilleti, de az igtatásnál Kodori László és János ellentmondtak.

1491-ben*Dl. 27969. Kodori János és fiai György, János, Benedek és László; Kodori András fiai Ferencz és Jakab; Kodori Pápa fiai László és János Ulászló királyt, valamint Geréb László püspököt, Geréb Pétert és Mátyást e birtoknak Bethleni Miklós részére való eladományozásától tiltják.

1503-ban*Km. prot. O. 2. Kodori Jakab és fia Ferencz itteni azon részüket, a mely most Bethleni Miklós kezén van, kinek azt néhai Vingárti Geréb Péter nádor zálogosította el, Bethleni Miklósnak eladják. Ezen kivül a saját részüknek továbbra is birtokában maradnak. Ugyszintén György is a magáéban.

1505-ben*Dl. 27237. Ulászló király Alsó-Gyékényest, mely most Bethleni Miklós kezén van, Kecseti Péter magvaszakadtával Csesztvei Barrabási Jánosnak és Lénárdnak, Kecseti Lászlónak és Kecsetszilvási Kristófnak adományozza.

{560.} 1511-ben*Gr. Bethlen ltár. egy összeírás szerint az egész Gyékényes Bethlen Miklós fiainak János és Farkasnak kezén van.

1518-ban*Dl. 27412. és Km. prot. Michael 171. Kodori János fia György s ennek fia Pál itten birt minden jogáról Bethleni Miklósnak s leányának Erzsébetnek Kecskeméti Patócsy Miklósnénak s fiainak János és Farkasnak javára lemondott.

1554-ben*Km. összeírás. Kendy Ferencz 5 részben a kecseti uradalmához itt 9 jobbágyot s 3 szegényt bir (Biró, Purkula, Kozma).

1572-ben*Deés város ltára. egyik birtokosa Patócsyné, jobbágya Nagy Simon. Kenéze Simon.

1578-ban*Gyf. kápt. div. cott. II. fasc. 4. nr. 54. Szathmár fasc. 2. nr. 22. és Cent. BB. 50. Patócsy Katalin Kendy Sándorné, Patócsy Erzsébet Bánffy Boldizsárné és néh. Patócsy Gáspár leánya Anna e birtokban megerősittetnek.

1597-ben*Km. Torma J. másolata. Báthory Zsigmond a hűtlenségbe esett Kendy Sándor e birtokát Sákai Ghiczy Péternek s nejének Kendy Sándor leányának Krisztinának (előbb Kovácsoczy Farkasné) adományozta.

1612-ben*Erd. kincs. 1700. 147. sz. a szamosujvári várnak itten két nemes gyalogpuskása emlittetik. Kurta Tamás, Danczia János.

1616-ban*L. Reg. 176, 198. Bethlen Gábor e birtokot Haller Zsigmondnak és nejének Kendy Krisztinának adományozta.

1618-ban*Km. Doboka R. 25. Ravazdy György fiai: András és István tiltakoznak az ellen, hogy e birtokot, melyet atyja Báthory Zsigmondtól nyert s Mihály vajda elkobzott, most Wesselényi Boldizsár, mint Mindszenti Benedek árváinak gyámja, elfoglalva tartja.

1620-ban*L. Reg. 141. Km. Doboka H. 23. Bethlen Gábor Haller Zsigmondot megerősíti azon birtokban, melyet a hűtlenségbe esett Kendy István birt, de Bánffy Margit Allya Farkasné, Bánffy Judit Szikszay Györgyné, Bánffy Borbála Huszár Istvánné, Bánffy Anna Wesselényi Boldizsárné s Bánffy Zsuzsánna Béldy Kelemenné, továbbá Bornemisza Zsigmond, Bornemisza Judit Kornis Ferenczné és Kendeffy Gáspárnak Bornemisza Zsuzsánnától való gyermekei: Miklós, Judit és Anna az itteni Patócsy rész iránt ellentmondtak.

1624-ben*Gyf. Cent. J. 34. Z. 51, 77. és 16. L. Reg. 70. Haller Zsigmond e falut testvérére Haller Istvánra hagyja, mely rendelkezését 1630-ban*U. o. a fejedelem is megerősíti.

1629-ben*Km. Szolnok int. L. 8. 10. nemes alsógyékényesi Vajda Farkas.

{561.} 1631-ben*Torma gyüjt. T. 8. f. 114. alsógyékényesi Vajda, máskép Pinte Farkast s általa István és Péter testvéreit Rákóczy György fejedelem Gyula-Fehérvárról június 28-án kelt adománylevele által személyileg és itteni telküket is megnemesiti s czímeres nemesek sorába emeli.

1632-ben*Km. prot. I. 44. és Protest. H. 3. Haller György óvást tett az ellen, hogy a fejedelem öcscsének, Haller Zsigmondnak e birtokát, annak magvaszakadtával elfoglalta.

1638-ban*Gyf. Cent. Z. 37. Kékedy Zsigmond e birtokát Kékedy Jánosra hagyja.

1640-ben*Km. prot. II. 171. Neor. P. 45. Haller István s neje Zalai Barkóczy Anna a fejedelmet e birtok elfoglalásától tiltják, de úgy látszik hasztalan, mert Rákóczy ezt elfoglalta s Szamosujvárhoz csatolta.

1654-ben a szamosujvári uradalomnak itt levő majorsági földébe mint egy összeírásból olvassuk, 18 és 3/4 köböl búzát vetettek s bordézmába 2 veder és 7 kupát vettek be.

1653–58-ban*Torma cs. ltára. a szamosujvári uradalomnak itt 20 adófizető jobbágya van. Adózó egy telkes nemesek: Vajda Farkas és Dániel.

1663-ban*27. L. Reg. 637. Apafíy Mihály e birtokot Haller Jánosnak adományozza, mely reá*Torma gyüjteménye szerint. Petki hűtlensége folytán szállott.

1676-ban*Torma gyüjt. idevaló nemes a Nemes család.

1678-ban*Gyf. div. Cott. II. fasc. 4. nr. 33. és prot. Deum time 5. a hűtlenségbe esett Haller János e birtokát a fiscus elfoglalta.

1679-ben*E. F. L. III. 159. V. e birtokot Apaffy fejedelem Vér Györgynek adományozta.

1681-ben*Weér cs. ltára. Vér Krisztina előbb Halmágyi Kasza Istvánné, majd Bánffy Zsigmondné e birtokát testvére Vér Györgyre hagyja, a következő évben beigtatása megtörtént, de Vajda Dániel egy nemesi és egy örökségi telekre nézve ellene mondott. Másik itteni birtokos*Torma gyüjt. Nemes Ignácz.

1694-ben*Gyf. Szathmár fasc. 2. nr. 35, 56. birtokosai a Weér György árvái.

1696-ban*Gyf. Misc. III. fasc. 5. nr. 38. Alsó-Gyékényes hódoltsági falu, a török uralom alatt van.

1702-ben*Erd. főkormányszéki ltár. birtokosa Weér Boldizsár; egy telkes nemes Nemes Demján.

1763-ban*Megyei ltár selejt. itt lakó nemes Páh Gábor.

1770 és 73-ban*Erd. főkormányszéki ltár. Kőröstarcsai és Muroni Weér Judit birja ősi apai és anyai adomány jogon.

{562.} 1786-ban*Erd. főkormányszéki ltár. birtokosai: özv. Sombory Sándornénak van 14 jobbágya, 1 zsellére, 2 szegénye, Katona Mihálynak 13 jobbágya, 1 zsellére, Pap Györgynek 3 jobbágya, özv. Rácz Máténénak 1 jobbágya, 1 zsellére, Trif Konstantinnak 1 zsellére, Triff Jánosnak 1 jobbágya, Triff János, Dumitru és Gligornak 1, Szőnye Irimiaszenak 1, Popa Péternek 1 zsellére, Morar Mestyejnek 1 zsellére, 1 szegénye.

1807-ben*Megyei ltár selejt. 543. Pintye Szimion egy telkes nemes.

1820-ban*Erd. kanczellária ltár. birtokosai: Katona Zsigmondnak van 11 1/2 telke, Weér Anna Harsányinénak 3 1/2, Weér Dánielnek 3, Weér Lászlónénak 3. Kivülök 15 szabad és adózó nemes, kik 1/4-rész örökséget birnak.

1863-ban*Urb. Wes. 82–109. l. Katona Juliánna br. Bálintitné és Weér Kata részére úrbéri kárpótlást utaltak ki.

1866. évben*Erd. főkormányszéki ltár. nemesi jogú birtokosai: ákosfalvi Szilágyi Albert, 3 Triff, 3 Bora, 2 Marosán, 1 Pap, 3 Tyifor, 1 Revnik, 1 Vajda, 1 Román és egy Pétyer családbeli.

Jelenlegi birtokosa 1898-ban: Szilágyi Albert; 986 hold 472 öl. Katona-féle birtok. Ősi jogon neje után.

Jobbágyszolgálmányok: 1554-ben*Km. összeírás. Szent-Márton napján az egész nyilas jobbágyok egy frtot, félnyilasok 50 denárt fizetnek, karácsonykor egy szekér fát szállitanak be. Oláh jobbágyai 4 kalangya gabonát tartoznak learatni, behordva elhelyezni és 1/2 hold földet a földesúr magjával bevetni. Van akkora makkos erdeje, hogy 100 disznót meghizlalhatnak benne.

Jelenlegi lakosai románok. 1554 előtt magyarok is lakták,*U. o. de ezek jobbágyok lévén, valószinüleg 1602 körül pusztultak el. Azóta is többször érte pusztulás, nevezetesen 1703–1712 közt.*Erd. főkormányszéki ltár.

Lakói földmivelés- és baromtenyésztéssel foglalkoznak. A fiatalság új év reggelére az utakat szőszfonallal köti keresztül, hogy a leánykérők tovább ne mehessenek. Szent-György napján házuk s istállóik ablakait, ajtait csipkebokor-tövissel rakják meg, hogy a gonosz szellemek, vagy a tejet elvivő kuruzslók a fejős marhájuk tejét el ne vihessék. Főtáplálékuk törökbúzakenyér, puliszka, melyeket paszuly, pityóka, tej, túró, ritkán szalonna és még ritkábban juh és kecskehússal fogyasztanak. Öltözetük házilag készült vászon- és gyapjuharisnya, juhbőr mellrevaló. Házaik s gazdasági épületeik rakófa, szalmafedéllel.

1658-ban*Km. összeírás. Torma gyüjt. gör. keleti egyházközség, van két oláh papja.

{563.} Jelenleg gör. kath. egyház! Fatemplomát 1787-ben szentelték föl Mihály és Gábor őrangyalok tiszteletére, valószinüleg ez időben tértek az unióra. Anyakönyvet 1834 óta vezet.

Harangjai 1806. és 1878. évbeliek, mint feliratuk mondja.

1746-ban Alsó- és Felső-Gyékényesnek egy papja volt: Duka Sándor.*Megyei ltár selejtezett 2013. sz. Lelkészei voltak az újabb időben: Pap László, György,*1862. megy. selejt. Bakocs, Kintoán, Nemes Antal s jelenleg Perhajcza Zorobábel.

Felekezeti iskoláját az 50-es évek elején létesítette, jelenleg Kodorral, előbb Szekeres-Törpénynyel egyesült tanitóilag.

Ev. ref. egyház 1891-ben 12 ev. ref. lélekkel a diaspora, szétszórt egyházakhoz van sorolva.*Ev. ref. Névkönyv 1890. 119. lap.

Éghajlata mérsékelt, széltől védve, egészséges; járvány, jégverés ritkán fordul elő.

1822-ben*Erd. főkormányszéki ltár. határa 4-ed osztályú. Adó alatt van 200 1/2 köbölnyi szántó, 160 1/2 szekér szénafű, 41 ökör, ló, 25 tehén, 3 borjú, 4 juh, 9 disznó.

Jelenleg határa terméketlen, legelőre alkalmas, völgyi része kevés és ez termő. Főbb terményei: törökbúza, zab; állatai: fehér szőrű szarvasmarha, bival, juh, sertés. Gyümölcsfája kevés s főleg szilva és alma.

Csorgó, Petris, Petrásá és Lupuje csorgói és forrásai jó ivóvizet bőmértékben szolgáltatnak. Épületnek való köve bőven és jó minőségű.

1873 óta körjegyzői székhely.

Határhelyek: Kászta korábgyi, Láza Pintyi, Dumbráva, Fintinele, Obicsei, Zepogye, Seszu pe vale, dűlők.

Lakossága: 1713-ban*U. o. van 5 jobbágy, 2 zsellér családfő lakosa 7 házban, el van pusztulva 19 ház.

1831-ben*Cons. stat. topogr. 5. l. 347 lélek lakik benne.

1838-ban*Megyei ltár. van itt 10 nem adózó (immunis), 15 adózó nemes lakosa, kik közül kettő írástudó, egy magyar s a többi oláh.

1857-ben*Orsz. Ism. Táb. 24. l. 388 lakossal, ebből 377 gör. kath., 11 ev. ref., házak száma 77.

1886-ban 364 lakosból 352 gör. kath., 8 helv. hitü és 4 zsidó.

1891-ben 402 lakosból 386 gör. kath., 12 ev. ref. és 4 izraelita.

Adója 1755-ben*Erd. főkormányszéki ltár. 155 frt 58 kr. 1775-ben*U. o. 268 frt 10 kr. 1822-ben 192 frt 25 kr. 1898-ban 987 frt 45 kr.