# Csicsó-Györgyfalva.

Nevének változatai: 1405-ben*Gr. Bánffy ltár A. 11. Gywrghfalva. 1467-ben*Dl. 27916. Gergfalva. 1553-ban*Transilv. fasc. 9. nr. 69. Gewrghffalva. 1612-ben*Torma gyüjt. Georgifalva és Georgyffalva. 1702-ben*Erd. L. Reg. IV. 88. Csicsó-, másként Oláh-Györgyfalva. 1831-ben*Consignat, Stat. topogr. 27. l. németül Gergesdorf, oláhul Györgyits és Dsurzsesti.

Előnevét Csicsóvárától, melyhez tartozott, utónevét pedig alapító kenézétől vette.

Négerfalva felől folyó „Retezsel” patak jobb partján fekszik egy szűk völgy torkolatában. Keresztül foly rajta Gáncs felől jövő patak, mely a helységben egyesül a Retezsellel s Rettegen át a Nagy-Szamosba siet. Deéstől 18.8 kilométerre a deési járásban.

Csicsó-Györgyfalva kezdettől fogva Csicsóvár tartozéka volt s azután is, hogy 1405-ben*Gr. Bánffy ltár. A. 11. a losonczi Bánffyak kezébe került, Oláh falunak neveztetik.

1467-ben*Dl. 27916. a Bánffyak a király ellen pártot ütvén, fellázadtak s tőlük Mátyás a várat elvette és Szerdahelyi Kis János és testvérének Mihálynak adományozta Györgyfalvával együtt.

1553-ban*Transilv. fasc. 9. nr. 69. Csicsóvár tartozéka; vajdája Andrejka, kenéze Márk Simon.

1589-ben*II. Lib. Reg. Sig. Báthory 373. és Km. Szolnok int. L. 15. Báthory Zsigmond e Szamosújvárhoz tartozó birtokot lugosi és karánsebesi bán Lónyai Albertnek adományozza oda, a ki abba be is igtattatik.

1594-ben*Km. Szolnok int. B. 33. Báthory Zsigmond e birtokot a hűtlenségbe esett Lónyai Alberttől elvevén, Bocskay Istvánnak adományozta oda. Ezen adományát ugyanígy 1597-ben*Km. Neor. D. 22. megújítja.

1602-ben*Km. ltár. Toldi István birja.

1607-ben*Torma cs. ltár. Rákóczy Zsigmond e birtokot Lónyai Albert magvaszakadtával Nápolyi Péternek adományozta.

{401.} 1608-ban*5. Lib. Reg. 2. Báthory Gábor e birtokot Lissibona Gerárdnak inscribálja, 1612-ben*Torma gyüjt. Lissibona Gerárd nagybányai prefektus az erdélyi harminczadok Deés és Akna sóbányáinak haszonbérlője birja, de még ez évben jun. 6-án Maros-Újvárról keltezett levelében*Torma cs. ltár. Báthory Gábor e birtokot bölcsei Buday Istvánnak adományozta. 1615-ben*Tatrossi cs. ltár. a fejedelem Bethlen Gábor birtokának iratik. 1618-ban Szamosujvárhoz tartozó fejedelmi birtok, két puskást állitott ki: Duma Gergelyt és Kakas Alexát.

1646 és 1658-ban*Torma cs. ltár. a szamosujvári uradalomnak itt 25 adófizető jobbágya volt.

1659-ben*27. L. Reg. 178. Barcsay Ákos e birtokot Haller Péter özvegyének Pécsi Erzsébetnek adja zálogba.

1666-ban*Torma cs. ltár. Hallerkői id. Haller Péter Özvegye Pécsi Erzsébet s első férje Mindszenti Gábortól született unokái birják.

1688-ban*Tört. Lapok. 1874. évf. 265. és Erd. főkormányszéki ltár. a radnóthi consultatió helybenhagyja, hogy azon Pécsi Erzsébet unokái, Teleki Mihály, valamint néhai Bethlen Farkas árvái: Druzsánna Mikes Mihályné és László, gr. Pető Istvánné Kapi Krisztina s Jábróczky Ádámné Kapi Erzsébet és Kapi János s György e falut zálogba vehessék, kiket abban Apaffy Mihály meg is erősített.

Mihály Tolroczkai Kata Samu Eötvös Mária Imre Krausz Mária Imre 1820. 1688-ban Teleki Mihály Pál Vay Kata 1702. Ádám Toroczkai Kata Ádám Wesselényi Mária defic. Vér Judit Sándor Bethlen Juli Sándor Petki Nagy Borbála Sámuel ikt. gr. Bethlen Zsuzsa Ferencz

1694-ben*Gyf. Szathmár fasc. 2. nr. 35, 56. birtokosai Teleki Mihályné, Mikes Mihály, Bethlen László és neje Wesselényi Anna és fiok Farkas.

1702-ben*Erd. L. Reg. IV. 88. Lipót császár Bethlen Druzsánnát Mikes Mihálynét s ettől való fiait Ferenczet, Istvánt és Mihályt e birtok felében, melyet 1688-ban Druzsánna atyja Bethlen Farkas kapott és azon másik felerészében, melyet Teleki Mihálynak adományoztak, fiát Teleki Pált megerősíti.

1702-ben*Torma gyüjt. Mikes Ferenc Eszterházi Kata Mikes Mária Kornis Antalné Mária, gr. Kemény Farkasné Kemény Anna gr. Bánffy Györgyné

{402.}

Juli Haller Antalné gr. Haller István 1702-ben[* ]Torma gyüjt.Mikes István István Dujardin Borbála Mária Teleki Józsefné Petki Rozália Anna Bornemissza Pálné Rozália gr. Lázár Józsefné Lázár József

1738-ban*E. F. L. III. 164. B. itteni birtokosok gr. Mikes István és Ferencz és ennek Eszterházy Katalintól való gyermekei: Antal és Mária, gr. Teleki Ádám.

1745-ben*Tatrossy cs. ltár. Mikes István június 28-án Györgyfalva felét ismét megnyerte.

1750-ben*Erd. főkormsz. ltár. gr. Teleki Ádám, gr. Mikes István és gr. Eszterházy Kata birják.

1765-ben*Dux Em. ltár Négerfalván. Mikes Ferencz és neje Eszterházy Kata, fiok Antal és gr. Kornis Mihály s testvére Mária br. Kemény Farkasné, br. Kornis Antal és neje gr. Mikes Mária gyermekei megosztozván, Kornis Mihály és Máriának 31 jobbágy 68 fiával s egy zsellér jutott.

1778-ban*Benkő. Trans. T. 2. p. 66. a fiscusnak itt jószágigazgatója volt.

1780-ban*Erd. L. Reg. XII. 57. II. József császár egy itteni részt a gr. Teleki családnak ad zálogba.

1786-ban*Erd. főkormsz. ltár. birtokosai: gr. Teleki Ádámnak van 45 jobbágya, 1 zsellére, gr. Kemény Farkasnak 27 jobbágya, 2 zsellére, gr. Mikes Istvánnak 5 jobbágya, br. Dániel Istvánnak 6, gr. Haller Antalnak 6, gr. Ybarra Ignácznak 6, Szentkereszti Györgynek 5.

1820-ban*Erd. kanczellária ltára. birtokosai: gr. Bánffy Györgyné gr. Kemény Annának van 29 telke, gr. Teleki Imrénének 24, gr. Teleki Sámuelnek 22, gr. Lázár Józsefnek 8, gr. Kemény Annának 6, Medgyesi Jánosnak 6, gr. Haller Istvánnak 5, gr. Teleki Józsefnének 1.

1863-ban*Urb. Wesen 81–163. gr. Teleki Sámuel és gr. Bethlen Károly, gr. Teleki János, br. Huszár Károly, Lászlófi Sándor, gr. Lázár József, Pekri István és Karolina, gr. Teleki Miksa, gr. Haller Czeczil, Felényi János.

1866-ban*Erd. főkormsz. ltár. nemesi jogú birtokosai: Bogya János és József.

Jelenlegi birtokosai (1898): Ábrahám Rifka, 112 hold 1103 öl. Vétel egyesektől. Csicsó-Györgyfalva község, 1142 h. 370 öl. Vétel egyesektől. Farkas Berla, 217 h. 891 öl. Vétel egyesektől. Paneth Ezechiel, vásár egyesektől, Bodea Szilárd és gr. Teleki Samu öröklés.

{403.} Lakói oláhok, a földmivelés és baromtenyésztésen kivül malomkővágással is foglalkoznak. Házaikat s gazdasági épületeiket fából építik.

A gör. keleti hitközségnek a falu északi felén kiemelkedő dombon 1828-ban épített kőtornyos temploma Mihály és Gábor őrangyalok nevére szentelve. Három haranggal.

1794-ben*Megyei levéltár selejt. 105. két papja van.

Jelenlegi lelkésze Bodea Szilárd.

Iskoláját az ötvenes években létesítette, ámbár 1815-ben*U. o. 424. a gör. nemegyesült iskola igazgatója egy itteni iskola felállitásának engedélyezését kérte.

Gör. kath. egyháza Gáncshoz tartozó leány-egyházközség.

1750-ben*E. F. K. ltár. határának harmada termékeny, a többi terméketlen; keresetforrása a malomkőszállitás és vágás. Vásárba Deés, Retteg, Bethlen, ritkán Szamosujvárra is elmennek; határa kétfordulós, 4 ökörrel szántható, részben trágyázzák, de hegyes lévén, szekérrel nem trágyázhatnak.

Egy köböl őszi vetés 5 kalangyát vagy 7 1/2 véka szemet ad, a terméketlenebb rész 3 kalangyát s ugyanannyi véka szemet ereszt, míg a tavaszi vetés köble 6 kalangyával, 12 véka szemmel fizet. Kaszálni fordulónként szoktak; épületre s tűzre való erdeje van; legelője a fordulókon van s legeltetni a rettegi határon szoktak, onnan vesznek haszonbérbe vagy a földesuraktól robot teljesítése mellett.

Adó alatt van: 525 köböl búza vetés alá való szántó, 189 1/2 köb. búza, 160 köb. rozs, másfél köböl tavaszi búza, 3 köb. törökbúza, köles és borsó, 278 szekér széna, malmok jövedelme 7 frt, 187 jármas ökre, lova, 177 tehén, 48 tulok, 452 juh, kecske, 155 sertés, 139 méh-köpű, sör- és pálinkafőző üstjei.

Kétfordulós határa*1822. E. F. K. sz. ltár. oldalos, mivelése nagy szorgalmat kivan, adózás tekintetében 3-ik osztályú; 1221 1/2 köböl vetésre való szántója, 676 1/4 szekér szénatermő rétje van. Erdeje meglehetős, de pusztulni indult.

Jelenleg határa középminőségű és termékenységű, föterménye a törökbúza, búza, zab. Gyümölcse kevés. Sertés, juh, kecske s főleg libatenyésztéssel foglalkoznak. Kútvizei s forrásai kitűnő ivóvizet szolgáltatnak.

1740-ben*Megyei levéltár. a pestis iszonyúan pusztította lakosait.

{404.} Minthogy 1665 április 16-án, 1672 január 15-én és 1714 április 16-án a vármegye itt tartotta generális gyűléseit, nagy udvarháznak is kellett lenni (Megy. jk.).

1873 óta körjegyzői székhely, postahivatala 1884-ben állittatott föl. Van több kiskereskedése italméréssel egybekötve; iparát egy kovácsmester képviseli. Hat vízimalma közül 5 kétkerekű és kövü, egy pedig egy kövü, Paneth Ezechiel, Iszaj László, Gr. Teleki Miksa és Samu, Dux Manó és Ábrahám Rifka birják.

Jobbágyszolgálmányok: 1553-ban*Transilv. fasc. 9. nr. 69. jobbágyai Szent-Márton napján felerészben 50, felerészben 25 denárt fizetnek adó fejében, Szent-Györgykor pedig juhaikból 50-edet adnak.

Kenézeik évente 1 ágypokróczot, 1 őzet, 1 karvalyt, 1 tehenet s 1 berbécset fizetnek.*Bővebben Csicsóváránál.

1552-ben*Transilv. fasc. 9. nr. 69. ezen falu lakosaitól Csicsóvár tisztjei törvénytelenül felvettek: 3 tehenet 4 frt, 15 bárányt 1 frt 50 denár, 40 csirkét 80 denár, 11 sajtot 66 denár, 5 pint vajat 1. frt 25 denár, 7 drb malomkövet pénz nélkül, értéke 10 frt és 50 denár, Bank Pál emberei számára 5 szekér szénát 2 frt, 7 köböl zabot, melyeket a tiszt követelt, de mivel nem volt, fizetni kellett érette 2 frt 80 denárt. Rettegre adtak 12 köböl zabot, 4 frt értékben. A tiszt cselédei az ő területükről ökröket és teheneket Retteg területére hajtottak s érette birságba fizettek 3 frtot, ezen kivül, mivel az egyezség szerint a megkivántató számban malomköveket ki nem vághatták, birságba kellett 3 köböl zabot fizetniök, a minek értéke egy forint.

Határhelyek: 1767-ben*E. F. L. III. 213. F. Misloku; Kimpu Csetecsi; Petris.

1771-ben*U. o. III. 179. G. Retyezelu, patak; Koaszta Raduluj, hegy; Osznyele; Ritu Bényi; Bloaszte; Sztrimtur; Szubt Tyelk; Csetezi; Brastye.

1864-ben*Pesti Frigyes gyüjt. Dupa Magura, La lazu klopi, La Zapogye, Pesesz, La zapogye dupa magura, Mejile, Brastyile, Lunka Gancsului, Válye Priszecsi, Straricza, Griul Lupului, Lazu lung, Kirnpul Seteti, Obersejile, Kaszta Radului, Kaszta Maguri, Szupt Pojana, Sztrinturile.

1553-ban*Transilv. fasc. 9. nr. 69. ez oláh faluban van 18 kapu, 37 szegény, kiknek semmi birtokuk nincs, van egy kővel járó malma, el van pusztulva egy ház.

1603-ban*Urb. consc. fasc. 65. nr. 87. 12 ember lakosa van.

1630-ban*Km. Lymbus. fiaikkal együtt 171 jobbágy lakosa van, kik 63 házban laknak.

{405.} 1703 körül*Erd. főkormsz. ltár. 44 jobbágy, 12 zsellér, 9 szegény lakosa van, kik ugyanennyi telken laknak. 89 telkes ház közül el van pusztulva 39. Adó alatt van 35 ökör, 23 tehén, 5 ló, 88 juh. Ez évi adója 97 frt 50 kr., 19 1/4 köb. búza s ugyanennyi zab, széna 7 szekérrel és egy vágó marha.

1750-ben*U. o. lakossága 75 jobbágy s egy ily özvegy, 11 telkes, 6 a nélkül való zsellér, 4 kóborló és 11 ily özvegy családfő, kik 89 telken 92 házban laknak. El van pusztulva 12 telek, melyekből kihaltak, részint máshová költöztek s ezekből 4-et birtokukba vettek Teleki Ádám, Mikes István és Eszterházy Kata, a többit a községi lakosok birják.

Iparosa: 21 malomkővágó, 4 ács, egy kovács s egy kőfaragó.

1822-ben*Megyei ltár. adó alatt van 85 családfő, kiknek van 64 igás, 67 fejős marhájuk, 8 juh, 28 sertés, 4 köpű méhük.

1831-ben*Cons. Stat. top. 37. 663 lakossal.

1857-ben házak száma 162, lakosoké 964, ebből 852 gör. kel., 112 zsidó.

1891-ben 1232 lakosból 14 róm. kath., 15 gör. kath., 1058 gör. keleti, 4 ev. ref., 141 izraelita. Házak száma 211, határa 4204 k. h.

Adója 1749-ben*Erd. főkormányszéki ltár. 488 frt 2 kr. 1775-ben*U. o. 824 frt 12 kr. 1822-ben 577 frt 27 kr. 1898-ban 2483 frt 64 kr.