# VII. A szamosujvári kir. orsz. fegyintézet tiszti személyzetének névsora alapitásától kezdve 1902-ig bezárólag.

I. Igazgatók. (Várnagyok.) L. B. Seeberg András 1786–1789. Pekrovinai Pekri László 1789–1796. Maxai Mariaffi József 1797–1810. Nagyváradi L. B. Josintzi József 1810–1837, alatta 1 strázsamester és 24 hajdu. Galgói Rácz Péter 1837–1849. Ferrari Ernst ideiglenesen 1850–1854. Brühl Antal 1854–1860. Galgói Rácz Péter másodszor 1861–1862. Molnár Ferencz helyettes 1862–1865. Balogfalvi Czobel Pál 1865–67. Nagyberivói Boér János 1868–76. Czobel Pál másodszor 1877–1886. Perndl Ignácz 1886–1895. Vajna Károly 1895–1898.*Irta és kiadta több társával: „A szamosújvári vár” czimen a vár monographiáját. Szamosújvár, 1898.

Alsóhritsói Uhlyarik Albin igazgató, a magyar jogászegylet börtönügyi bizottságának 1891 óta, Szolnok-Dobokavármegye törvényhatósági bizottságának és Szamosujvár szab. kir. város képviselőtestületének választott tagja. Született 1858.-ban Topolyán, Bács-Bodrogmegyében. Gymnasialis tanulmányait a szabadkai főgymnasiumban, a jogot a budapesti egyetemen végezte. Bosznia megszállásában mint hadapród vett részt, éveken át tartalékos tiszt is volt.

A váczi kir. ker. börtönhöz 1881-ben tiszti irnokká neveztetett ki; a váczi, nagyenyedi, szegedi, soproni és szamosujvári letartóztatási országos intézeteknél a börtönügyi tisztviselői állások különböző fokozataiban két évtizedet meghaladó időn át szolgált; ötödfél évig a soproni fegyintézetnek volt s jelenleg 1898. év óta a szamosujvári kir. orsz. fegyintézetnek igazgatója.

A fegyintézetet buzgalommal vezeti és modern szinvonalra emelni törekszik; a letartóztatottakat mezei és kerti munkával is ellátta, az ipari munkákon kivül méhészettel is foglalkoztatja; az intézet csatornázásának ügyét sikeresen megoldotta; az intézetet vízvezeték útján Szamos-vízzel bőven ellátta, a mai igényeknek is megfelelő fürdőt létesitett. Az intézetben levő történelmi és műemlékeket kegyelettel gondozza.

{256.} A börtönügyi irodalom terén is tevékenységet fejt ki. Közreadta a soproni fegyintézet szakszerüen ismertető leírását a Debreczeni kir. táblai értesitő 1891. évi 22–25. számában.

Az Elzárás nélküli kényszermunkáról szóló értekezése megjelent a magyar Jogászegylet által (IX. kötet, 7. füzet, 89. sz. alatt) kiadott füzetben.

Az 1895. évben Párisban tartott V. nemzetközi börtönügyi kongresszus napirendjére kitüzött kérdések egyikére véleményt dolgozott ki, mely a kongresszus kiadványai között franczia nyelven megjelent és a kongresszuson tárgyaltatott. Ezt a véleményt az Egyesült Államok kiküldöttje a kongresszuson Barrows J. Samu bostoni lelkész a legjobbak egyikének mondja.*Lásd Budapesti Napló 1897. évi 107. számát. A dolgozatról megemlékezik a Pallas Nagy Lexikon.*17. k. I. pótkötet 228. lap.

A Fegyintézeti tisztviselő czímü kéziratban maradt dolgozatáért az igazságügyi minisztertől*62384–896. sz. a. pénzbeli jutalomban részesült.

A börtönügyi tisztviselő lexikona czímü nagyobb szabásu, de szintén csak kéziratban maradt művéért az igazságügyminiszter*I. M. 48378–98. II. sz. a. teljes elismerését fejezte ki.

Az „Utasitás a büntetések végrehajtása tárgyában (Büntető utasitás)” czímü előadói tervezetre*4520–1898. I. M. E. sz. felhivás folytán Emékiratot dolgozott ki és terjesztett fel.

A 3043/1897. I. M. sz. a. kihirdetett börtönügyi irodalmi pályázatra beadott pályaművét az igazságügyi miniszter*50868–899. II. sz. a. dicséretre méltatta.*Lásd Magyarország 1899. május 4. sz.

2. Ellenőrök: Smidt Michael 10850–1853. Berko Anton 1853–1854. Bogner József 1854–1863.†*A † megjelöltek tényleges szolgálatuk alatt haltak el itten. Binder Soma 1863–1866. Nuricsán József 1866–1882. Sallak István 1882–1889. Vajna Károly 1889–1895. Uhlyarik Albin 1895–1898. Gedeon Emil után 1902-ben Péterfi Gyula.

3. Gondnok: Amberger László 1902.

4. Tiszti irnokok (iródeákok). Deák Antal 1812–1814.† Lászlóffi Antal 1845–1848. Bárány Lukács 1849. Wohlauf Franz 1850–1850. Nuricsán József 1852–1868. Perndl Ignácz 1860–1866. Sallak István, mint díjnok s irnok 1860–1882. Györfi Gábor 1871–1873. Szigethy Mihály 1873. Csiki László 1873. Demsik Gyula 1873–1874. Varga József 1874–1882. Pauer Gyula 1875–1881. Körösfői József 1878–1886. Makroczi Ambrus 1881–1882. Thebner Samu 1882–1884, {257.} Lázár Albert 1882–1884. Egyed Ferencz 1884–1886.† Domániczky Kálmán 1884–1886. Amberger László 1886. Péterfy Gyula 1887–1895. Ferencz György 1888–1889. Hrabovszky Rezső 1889–1896. Marosán J. Gusztáv 1896. Zakariás Gyula 1896.

5. Őrparancsnokok (strázsamester). Verbovszki Sámuel 1786–1787. Obrift Richárd 1789. Szabó Mihály 1790–1805. Prekub János helyettes 1796–1797, Mehling József 1806–1807. Miskolczi József 1807. Zsoldos István 1808. Nisselski József 1809–1810. Benkő Mihály 1810–1830. Albert Mihály 1830–1838. Egri János 1838–1849. Kellemen Gregor 1850–1855. Izsák Johán 1856–1858. Perndl Ignácz helyettes 1859–1860. Györfi Gábor 1860–1870. Albert Ferencz 1872–1877. Egri Gyula 1878–1880. Terhes János 1881–1897. Bereczk Mihály 1897.

6. Orvosok (chyrurgus, phisicus). Roth Pál deési chyrurgus, bejáró 1878. Laiter József a várban lakott 1797–1811.† Gloria Nikodemus 1812–1819. Fülöp Mihály 1820–1825.† Nagy Aloysius 1825–1833. Ferenczy János 1834.† Lava János 1835–1847. Péterfi Károly 1848–1849. Málnási Miklós 1849–1868.† Dr. Gajzágó Lukács, physicus 1829–1867. Dr. Zakariás József 1867-től.

7. Lelkészek (várkáplánok). I. Róm. kath. Koncz Chrysogonus 1826. Göde Ignácz 1838. Orbán Antonius. Bögözi László. Kulcsár Benedek 1843. Györfi Albert 1846. Márton József 1847–1860. Márton Lajos 1861. Márton Pacificus 1861. Bartak Narcis 1861–1865. Lajos Mojzes 1866. Nagy Dániel 1867. Szopos Imre 1867. Kozma Döme 1868. Kardos Ignácz 1869–1874. Rieger Gottfried 1874–1876. Papp János 1877–1886.† Lukács Károly 1886 óta.

II. Gör. kath. Kosoknyán Tódor 1824-ig. Pap Szimeon 1824. Rácz Basilius 1825, Anka Sándor 1825–1836. (Moldován János és Onucsán Simon helyettesitették Ankát, míg beteg volt.) Árpádi Sándor 1841–1844. Boksa Simeon 1845–1863. Anton András 1863–1868. Papiu P. János 1869–1891. Hodorean János 1891-től, született Hadad-Győr-teleken, tanult Nagybányán s folytatta Nagy-Váradon, hol a jogot s a theologiát végezte. 1880-ban gör. kath. tanitóképezdei tanár Szamosújvárt, czimzetes esperes. Vajna fegyintézeti igazgatóval, Szongott Kristóffal együtt megírta „A Szamosújvári vár” monographiáját. Számos értekezésein kivül: Beserica greco catholika din Gherla si parochii ei; Gherla 1900. megjelent művét emlithetjük meg.

III. Ev. ref. Pánczél 1810-ig. Pávai Mátyás Mihály 1811–1837. Pávai Mátyás Pál 1838–1848. Pávai Mátyás Sámuel 1849–1850. {258.} Csürös József 1850–1856. Bátori János 1856–1816. Bartalis Miklós 1861-től.

IV. Gör. kel. Bálán Basilius széki 1831–1848. Mezei János devecseri 1848–1860. Farkas János széki 1860–1868. Geázsa Titusz 1869–1898. Hangó Gábor jelenleg.

V. Ág. hitvallásu. Theil András szépnyiri 1822. Ezután Kolozsvárról jártak be: Hincz György 1850–1853. Kloss József 1853–1860. Máday János 1861–1882. Greifenstein 1882–1886. Gratz Mór 1886.

VI. Unitárius. Györke István 1830. Molnár Ferencz 1849–1854. Domokos Áron 1854–1857. Czegezi József 1857–1872. Fülöp Mózes 1872-től, kidei papok.

VII. Izraelita. Freundl Fischer 1860–1876. Hirsch József 1876-tól.

8. Tanitók. Légárd József 1869. Dumbráva László 1869-től. Máthé György 18973–1896. Matyola Tódor 1896-tól.