# Karulyfalva

Nevének változatai: 1584-ben*I. Lib. Reg. Sig. Báthory 251. l. Karulyfalwa. 1750-ben*Erd. főkormányszéki ltár. Kárulyfalva. 1857-ben*Orsz. Ism. Tábla 22. l. Károlyfalva.

Oláh neve*Cihac. 493. Coroin, karvalyt jelent ugyan, de Karuly családról vette nevét, mely e községet alapitotta.

Galgó felől, Magyar-Láposra vezető megyei út mellett, jobbára völgyben fekszik s a községből eredő kis patakocska Drágiánál egyesül a Dombhát felől jövő patakkal. Deéstől 36.6 kilométernyire a nagyilondai járásban.

Magyar-Lápos tartozéka volt, de mint ilyen még 1553-ban*Transil. fasc. 9. nr. 659. a tartozékok között elő nem fordul, csakis 1584-ben emlittetik először, tehát 1554–1584 évek közt keletkezett.

{228.} 1584-ben*I. Lib. Reg. Sig. Báthory 251. Báthory Kristóf utóbb Zsigmond lakosait a 30-ad fizetése alól szegénységük és szűk, terméketlen területük miatt felmenti.

1589-ben*Km. Szolnok. Int. B. 11. vajdái nemes Karul János és Simon.

1598-ban*Km. Doboka F. 1, 13. birtokosa Köblösi Teke György.

1598-ban*Km. Doboka. Int. B. 15. birtokosa Karuly Simon.

Az 1603. évi*Urb. et conscr. fasc. 65. nr. 87. összeírásban Deli Györgynek itteni gabonája iratik össze.

1608 október 3-án*Gyf. 5. L. Reg. 94. Báthory Gábor Karulyfalvi Karuly Simont és Tivadart itteni nemesi telkükben uj adomány czimen megerősiti.*Siebm. Wb. IV. B. 12. Abth. 113. T. A többi rész Szamosujvár tartozéka.

1609-ben*Torma J. gyüjt. birtokosa Kendi István.

1615-ben*Km. Szolnok. Int. V. 10. Karulyfalvi Karuly Simon iratik birtokosának, de 1629-ben*Km. Szolnok Int. L. 8, 10. a fejedelem birja.

1631-ben*16. L. Reg. 40, 198. Rákóczy György e birtokot Mezőmadarasi Faragó András a mezei hadak kapitányának adja zálogba azon vitézségeért, melyeket Bethlen Gábor fejedelem idején, a római birodalomban harzcolva, kifejtett.

1638-ban*Gyf. Div. Cott. II. fasc. 4. nr. 46. a fiscus, Teke Lukács fia György fia ifj. János itteni részét magvaszakadtával elfoglalta, de a női ágon lévő örökösök (lásd ezeket M.-Köblösnél) annak ellentmondtak.

1645-ben*Torma gyüjt. Káruly László viczeispán egyik nemes jogu birtokosa.

1653-ban*26. L. Reg. 156. Gillányi Gergely e birtokot, melyet néh. Faragó Andrástól magához váltván, abba a fejedelem által megerősittetett, azon Faragó özvegyének, most pedig az ő feleségének Badoni Zsuzsánnának adta cserébe fejedelmi jóváhagyás mellett.

1657-ben*Gyf. Cent. H. 86. Karulyi László egyik birtokos és Gilányi Gergely.

1658-ban*Torma cs. ltára. Gilányi Gergely és neje Apaffy Annának itt 10 adózó jobbágya volt s ekkor a magyarláposi járáshoz tartozott.

1662-ben*Torma gyüjt. Karuly Dániel egyik birtokos.

1676-ban*Erdélyi kancz. ltár 1715: 131. birtokosa Gilányi Jakab deák, kinek bátyja oly feltétellel hagyta a többiek közt itteni birtokát, hogy ha meghalna maradék nélkül, a ref. egyházakra szálljon, másik birtoka a Karuly család. Gillányi Gergely*E. F. L. III. 189. E. e birtokát az erdélyi helv. hitv. superintendentiára hagyta s 1682-ben*Torma gyüjt. már birja is a ref. egyház.

{229.} 1685 márcz. 12-én*Kápolnokmonostori conv. prot. Báth. Rákosi 122. Karuly Miklós és Péter egy-egy telket kaptak zálogba.

1694-ben*Gyf. Szathmár fasc. 2. nr. 35, 56. birtokosa az „ecclesia”.

1702-ben*Erd. főkormsz. levéltár. egy telkes nemes a Karuly család.

1713-ban*U. o. Nemes. prot. J. l. egy telkes nemes a Karuly és Mikora család, kik 4-en laknak 4 házban vagy 2 örökségen.

1746-ban*E. F. L. III. 189. A. birja a kolozsvári ev. ref. egyház, utóbb 1750-ben*U. o. D. a nagyenyedi ref. collegium.

1748-ban*Torma gyüjt. Erd. főkormsz. 263. szám. egyik birtokosa Alsó János, kit a fiskus itteni részeért perbefogott, perét elvesztvén, Sirokai Pál kapta.

1756-ban*E. F. L. fejedelmi jóváhagyás mellett az erd. ev. ref. püspökségnek adatott zálogba Boros-Bocsád, Sárd, Felső-Fentős és N.-Körtvélyessel együtt 14844 frt 71 1/2 krért.

1770–73-ban*Erd. főkormsz. levéltár. összeírt birtokos nemes id. Karulyfalvi Karuly János apai ad. jogon.

1786-ban*U. o. birtokosainak a helv. hitv. püspökségnek van 70 jobbágya, Kira Gligor, Károly Máthénak 1-1 szegénye.

1820-ban*Erd. kanczellária ltár. birtokosai: az erdélyi ref. püspöknek van 53 telke és a Karuly családbeli nemesség 18 telekkel.

1838-ban*Megyei ltár. 2 immunis vagy nem adózó, 12 adózó s oláh ajku nemes lakója van, de írni, olvasni egyik sem tud.

1863-ban*Urb. Wes. 109–178. l. Bodola Sámuel ref. püspök, Weér Pál, Torma Samu, Hersch Dávid, Brencsán Albert, Erzsébet és Mária, Tatrossi Ferencz részére úrbéri kárpótlást utaltak ki.

1866-ban*Erd. főkormsz. ltár. nemesi jogu birtokosai 10 Karuly, 3 Kina, 1 Tekar, 1 Tarcza, 1 Rácz családbeli.

Jelenlegi birtokosai (1898): Muszte János a Jánosé, László és György, vétel a nemesek és úrbéresektől. Muszte László, 180 h., öröklés és vásárlás. Indre László, 200 h., öröklés és vásárlás. Kriszte Ernő.

Lakosai románok, földmiveléssel, baromtenyésztéssel és gyümölcstermesztéssel foglalkoznak.

Husvétkor és Nagyboldogasszony napján a szegényeket a templom mellett megvendégelik. Keresztelés és temetéskor lakomákat tartanak. Táplálékuk a málé, de búzakenyeret is esznek. Ruházatukat kender és gyapjuból állitják elő házilag.

{230.} Épületeik boronafa, szalmafedéllel.

Gör. keleti és gör. kath. egyházközség. Ez utóbbi ekklézsia 1780-ban*Megyei ltár selejt. 98. keletkezett, ekkori papja Simon András. Mindkettőnek kőből épült temploma. Amazé 1867-ben, ezé 1873-ban s következő évben szenteltetett fel Péter és Pál apostolok tiszteletére. A gör. keletiek temploma Mihály és Gábor angyalokról van elnevezve. Ezek papja Pap Dániel 1706-ig, Indre Onucz 1753-ig, Indre Vaszi 1762-ig, Puncz Simon 1799-ig. Indre Juon 1834-ig, Indre Juon 1853-ig, jelenleg Indre László. Gör. kath. lelkészek: Muszte Gábril után Muszte Gábor a jelenlegi lelkész. Anyakönyvet 1826 óta vezet.

Harangjai 1843–1881. évből valók, felirat nélkül.

Iskoláját a hatvanas évek végén létesitette. 1857 óta*V. ö. Magyar-Lápossal. a M.-Láposon felállitott iskolához adózott.

Éghajlata mérsékelt, levegője egészséges, jégverés ritkán bántja.

1750-ben*Erd. főkormsz. ltár. határának negyede téres és termő, a többi terméketlen. Jövedelmforrása a sóhordás Deés-Aknáról Szilágy-Somlyóra, mely utat egy évben egyszer tesznek meg. Földjük termékeiből s baromtenyésztésből tartják fönn magukat, melyeket N.-Bányán árúsitanak el. Határa két fordulós, hegyes, sziklás s ezért 8 ökörrel szántható csak. Trágyázást a legnagyobb mértékben minden évben megkivánja, de a hely fekvése miatt nem lehet s nincs is szokásban s ezért nem is terem. Jobbára kertekben javitják a földet, hol terményük javarésze terem. Egy köböl őszi búza 4 kalangyát, kalangyája szemül másfél vékát ereszt; a tavaszi vetése a zab 4 kalangyát, kalangyája 2 vékával fizet. A must vedrét 12 krajczárjával árúsitják. Tűzre való fája elég, de épületre való kevesebb van, legeője szűk s jobbára más falvaktól bérelnek ki, nevezetesen Dánpataka községtől és br. Bálintith Istvántól, Naláczi Istvántól, Inczédi Józseftől és Jósika Lászlótól s ezért évenként 60 napot aratnak a földesuraknak s br. Haller Pál dalmári birtokosnak 22 kaszás napszámot tesznek. Kaszálni fordulónként szoktak, van minden évben használható kaszálójuk a kertekben, 7 1/2 szekér szénára való rész.

Kertek jövedelme 2 frt 48 kr.; mivelés alatt levő szántója 129 3/4 köbölre való; elvetettek 68 köb. búzát, 58 köb. zabot, törökbúza vetése 2 1/8 köb., rétje 34 1/2 szekérnyi, szőlője 12 vederre való. Van 74 jármas ökre, lova, 72 tehén, 30 tulok, 30 juh, 60 disznó, 38 méhköpű. Iparosa: egy kerekes s egy szabó.

{231.} Négy elpusztult házastelek közül egyet a pap, egyet a diaconus, egyet Karuly s egyet a nép foglalt el.

1822-ben*Erd. főkormsz. ltár. határa 4-ed osztályú. Van 234 1/4 köbölnyi szántója, 157 1/2 szekérnyi szénarétje, 34 ökre, lova, 27 tehén, 16 bornyu, 17 méhköpű adó alatt.

Jelenleg határának földje gyenge, de trágyázva eléggé termő. Főbb terményei: tengeri, zab, búza, rozs, alakor, lóher s több takarmányféle. Állatai: szarvasmarha, ló, juh, kecske, sertés. Gyümölcse: alma, körtve, szilva, baraczk, meggy, cseresznye.

Forrásai: Zsgyáb, Szub gyál, la butruke, la hotrápe szub szukuluj, Dimbu formi, Valea kusztin zser, funtuna mosuluj, la fogor, sub dumbrave, la kripte, in zsie, la haluj, la biducz, in pogyerej, balta cu arinyi. Patakok: Valea szeketuri, V. lazuluj, V. perrare, V. mera, Valea kucztinzseri, V. ku podor.

1876 óta körjegyzői székhely. Len-, kender- és gyapjufonással és szövéssel foglalkoznak. Iparosa kerekes, asztalos, kovács.

Van 10 pataki malma, mind egy kerékkel és kővel, Indre György, László, Micze Gergely, Kriszte Ernő és Miklós, Kingye Turfán, Muszte János, Pap Simon és László birtokában.

Határhelyek: 1864-ben*Pesty Frigyes gyüjt. Virvu Feczi Dregyici, Virvu Plesuluj. 1898-ban dülői: Vatastine, Valea szeketuri, Fáczá, Ptyetrár, Sub Dumbrava, Lakuriele, Pees, Dealu drili.

Lakossága: 1603-ban*Urb. conscr. f. 65. nr. 87. összes lakóinak száma 8, kik 8 házban laknak. 1703 körül*Erd. főkormsz. ltár. van benne 3 jobbágy, 1 zsellér s 1 szabados, kik 5 telken laknak, el van pusztulva 5 ház. Van ezeknek 6 ökrük, 5 tehenük. Ez évi adója: 12 frt, 3 köb. búza s ennyi zab, 1/2 szekér széna s a nemesekkel együtt adnak egy húsra való marhát. Nemes lakosai: Miklós Péter, Karuly Gábor és Simon, kik 3 nemesi telken laknak; van 6 ökrük s 3 tehenük. Ez évi adóba fizetniök kellett: 6 frt 75 krt, 2 1/4 köb. búzát s ennyi zabot s 1 szekér szénát.

1713-ban*U. o. van 5 paraszt, 2 zsellér, 1 kóborló 6 telken; 80 köböl férőű szántó, 10 ökör, 40 szekérre való rétje, 15 köb. zab, 1/2 köböl borsó, 1 köb. törökbúza vetése, 1 ló, 2 bornyu, 25 tehén, 30 sertés, 1 méhkas, 18 juh és kecskéje; adóssága 5 frt.*1713-beli összeíró birtokosok: Török Zsigmond és Kun István, Gitsch György.

1750-ben*Erd. főkormsz. ltár. van 5 egy telkes nemes lakosa 1 10/15 telken 5 házban, 2 ily özvegy 19/60 telken 2 házban; 37 jobbágy 22 3/4 telken 31 házban {232.} és 3 ily özvegy 1 3/4 telken 3 házban; 2 külsőséggel biró zsellér 1/15 telken 2 házban és 1 külsőséget nem biró zsellér 1 házban. Együtt 26 41/60 telken 44 házban laknak.

1822-ben*Erd. főkormsz. ltár. 50 gör. keleti családfő lakosa van. A gör. katholikusok a deési róm. kath. plébániához tartoznak.

1831-ben*Cons. stat. topogr. 81. l. van benne egy gör. keleti templom s 410 lakos.

1857-ben*Orsz. ism. tábla 22. l. házak száma 113, lelkeké 505, ebből 120 gör. kath., 385 gör. keleti.

1886-ban lakossága: gör. kath. 115, gör. kel. 395, zsidó 9, együtt 519. 1891-ben 516 lakosból 120 gör. kath., 385 gör. keleti, 3 ev. ref., 8 izraelita.

Adója: 1748-ban*Erd. főkormsz. ltár. 179 frt 33 1/2 kr., 1749-ben*U. o. 197 frt 46 1/2 kr., 1755-ben*U. o. 175 frt 8 kr., 1775-ben 171 frt 15 kr., 1822-ben 233 frt 39 kr., 1898-ban 1099 frt 57 kr.