# Borszó (Nagy-).

Nevének változatai: 1405-ben*Bánfy cs. ltár A. 11. Borzo. 1570-ben*Gyf. Cent. B. 13. Baarzó. 1578-ban*Gyf. Divers II. fasc. 4. nr. 34. Borzo. Oláhul: Bersentia, Berseu.

Nevét „breza,” „bor” ó-szláv szótól veszi, mely nyírfát jelent.

{248.} Először emlittetik 1405-ben*Bánfy cs. ltár A. 11. Borzo néven.

Fekszik az Egyesült-Szamos jobbpartján, egy része síkságon, a másik fenlapályon s keresztül megy rajta a Nagy-Ilonda felé menő államút. Deéstől 26.6 kilométerre, az ilondai szolgabirói járásban. A község magas hegyen feküdt, hagyomány szerint, honnan az 1800-as évek elején költöztetett jelenlegi helyére.

Borszó kezdettől fogva Csicsóvár tartozéka volt s azután is, hogy 1405-ben*U. o. Zsigmond király új adománya czimén a losonczi Bánffyak kezére került. Oláh falunak neveztetik.

1467-ben*Dl. 27916. a Bánffyaktól a király hűtlenség bélyegén elvette s az egész Borszót szerdahelyi Kis János és testvérének Mihálynak adományozta.*L. Csicsóváránál bővebben.

1538-ban*Km. Szolnok int. P. 20. János király e birtokot Porkoláb Simonnak adományozta oda, a ki abba be is igtattatott.

1553-ban *Transilv. fasc. 9. no. 69. Csicsóvár tartozéka. Vajdája Makszin János. Kenéze Sorbán Gergely.

1571-ben*Gyf. kápt. Szathmár, fasc. 2. no. 6., 28. és Cent. B. 13. II-ik János e birtokot, mely Csicsóvárához tartozott, Kővár urának Hagymás Kristófnak adományozta oda, a kitől megint a fiscusra szállt, mert 1578-ban*Gyf. Divers. II. fasc. 4. no. 34. fejedelmi birtok s Kővárhoz tartozik. Jobbágycsaládok: Triff, Szűk, Teik.

1579-ben*Torma I. másolat. Keresztury Kristóf birja.

1594-ben*Km. Szolnok int. Q. 8. R. 16. birtokosa Keresztury Kristóf kővári kapitány.

1597-ben*Gr. Kornis cs. ltár. a fejedelem birtoka.

1603-ban*Urb. et. conscr. fasc. 16. nr. 19. a sósmezei járáshoz tartozott, de az előző évi háborúban a Básta és Mihály vajda idejében teljesen elpusztult s egy lakója sem maradt.

1607-ben*Torma másolat Harinai Farkas Miklósné birja.

1609-ben*6. L. Reg. 112. Báthory Gábor e birtokot, mely eddig Kővárhoz tartozott, alsóbalázsfalvi Cserényi Farkasnak adományozta, kinek itteni tisztje*U. o. 76. Szentimrei István.

1614-ben*7. L. Reg. 204. Bethlen Gábor Cserényi Farkast és nejét Almádi Annát e birtokukban megerősíti.

1615-ben*8. L. Reg. 104. Bethlen Gábor e birtokot Cserényi Farkasnak inscribálja, ki az 1618-beli lustra alkalmával*Rettegi gyüjt. itteni birtoka után egy gyalogpuskást állit ki.

{249.} 1620-ban*Gyf. Cent. J. 6. Cserényi Farkas e birtokát nejére Almády Annára s mostoha fia szopori Sulyok István, a János fiára hagyja.

1622-ben*11. L. Reg. 23. Bethlen Gábor Cserényi Farkasnak megengedi, hogy e birtokán, a Borszó és Galgó közt, a Szamos mentén lévő szoros utat, mely a Szamos kiáradásai miatt tönkrement, helyreállittassa és ott vámot emelhessen s a vám jeléül a kereket kitehesse és az útnak jó karban tartására vámot szedhessen és pedig: nagy terhes szekértől 3 denárt, 2 ló vagy ökörhúzta szekértől 2 denárt, egy lovas szekértől pedig 1 denárt.

1647-ben*Torma cs. ltár és KM. Lymbus. néh. Cserényi Farkasnak e birtoka mostoha fia Sulyok István leánya: Erzsébet özv. Kamuthi Miklósné és néh. fia János gyermekei Farkas és Zsuzsanna közt három részre osztatott.

1650-ben*KM. prot. IIIII. 13. Cserényi Erzsébet özv. Kamuthi Miklósné itten birt részéről a néh. Cserényi János gyermekei Farkas és Éva javára lemond.

1658-ban*Torma cs. ltár. a Cserényi utódoknak itt 20 adófizető jobbágyuk volt.

1664-ben*K. M. Szolnok. Int. L. 18. Bassa Péter egyik idevaló birtokos nemes.

1669-ben*Torma cs. ltár. Szentiváni Anna Pongrácz Mártonné (ki előbb Cserényi Jánosné volt) e birtokát Korlátovics Györgygyel, mint leánya után való fiával megosztotta.

1680-ban*28. L. Reg. 171. Apaffy Mihály e birtokot Mikola Zsigmond özvegyének Kamuthy Zsuzsannának s gyermekeinek: László, János és Ágnesnek adja zálogba.

1682-ben*Torma cs. ltár. Szentiváni Anna itteni részét Korlátovics Györgyre hagyja.

1683-ban*Gyf. Div. Cott. I. fasc. 1. nr. 27. 45. Mikola Zsigmond özvegye Kamuthy Zsuzsanna e birtokát, mely fiscalis falu, fiaira Mikola László és Jánosra hagyja.

1684-ben*E. F. L. VII. 540. A. és Transilv. fasc. 3. nr. 7. e birtokot Mikola Zsigmond özvegye Kamuthy Farkas leánya Zsuzsanna s ennek fiai Mikola László és János birták, de Apaffy Mihály tőlük azt, mint fiscalis falut, visszaváltván, nagymedgyesi és borosjenői*Torma másolat szerint. Vajda Lászlónak adományozta.

1684-ben*KM. Szolnok int. P. 7. birtokosa nagymedgyesi és borosjenői Vajda László, a ki ugyanazon évben*KM. neor. A. 82. jegyesének: Toldalagi András leányának Máriának azon esetre, ha vele házasságra nem léphetne, ez egész birtokát átengedi.

1688-ban*Erd. főkormányszéki ltár. Apaffy Mihály e birtokot Naláczy András, Lajos, György és Jánosnak adta zálogba.

1694-ben*Gyf. Szathmár, fasc. 2. nr. 35. 56. birtokosa Naláczy Lajos. Lakosai az erdőn laknak.

{250.} 1702-ben*Erd. főkormszéki ltár. birtokosai Naláczy István és fiai.

1750-ben*Torma másolat. Szabó Farkas egyik birtokosa.

1759-ben*Gyf. Cent. CC. 63. br. Naláczy Sárát vejének br. Bánffy Dénes s fiai György és Dénes itteni részébe zálogjogon beigtatják.

1769-ben*E. F. L. VII. 540. C. birtokosa gr. Bánffy Dénesné gr. Barcsay Ágnes.

1783-ban*U. o. 540. D. birtokosa: azon Bánffy Dénes leánya: gr. Bánffy Ágnes gr. Eszterházy Jánosné.

1786-ban*Erd. főkormszéki ltár. birtokosa gróf Eszterházy Jánostól zálogban birnak Gromme Tódor és Novak Péter 32 jobbágyot és 8 zsellért.

1820-ban*Erd. kanczell. ltár. birtokosa gr. Eszterházy János, van 29 telke,*1816-ban (Megy. ltár selejt. 1099. sz.) kéri a megyét, hogy őt a Galgó és Borszó közt Dumbravicza nevü erdő használatában a galgóiakkal szemben védelmezze meg. kitől e birtokot a fiscus 1834-ben*E. F. L. XII. 1/2 42. X. magához váltotta.

1863-ban*Urb. Wes. 194. l. kir. kincstári birtok.

1866-ban*Erd. főkormszéki ltár. nemesi jogú birtokosai: ifj. Rácz László és Barbur Gábor.

Jelenlegi birtokosai (1898): Dr. Barbul Kelemen, Koszté Timot, Kápolna Sándor és Jób, Kászonyi Elek, részben öröklés és vásárlás folytán.

Lakosai oláhok, kik ma a gör. kath. egyház hivei, az unióra 1835. évben léptek, fából épült temploma a bőid. Szűz tiszteletére épült s felszenteltetett 1828-ban. Iskoláját 1868 után létesítette.

Papja Barbul János.

Határának a Szamos mentén való része termékeny, a hegyi sovány és terméketlen.

1713-ban*U. o. 290 köböl vetésre való szántója van.

1750-ben*U. o. határának fele a téren s ez termő, de a Szamos gyakran el szokta önteni, a többi része terméketlen, hegyes. Keresetforrása a baromtenyésztés és földje terméke, melyet Deésen s Nagy-Bányán (itt 30-adot nem fizet) és a szomszédos községek vásárain árusít el; de szállitani szoktak Deésaknáról Szilágy-Somlyóra sót is. Határa két fordulós, 6 ökörrel szántható, nagy része évenként javítást kiván, trágyázni különböző okból ritkán szokták. Egy köböl őszi búzavetés 7 kalangyát vagy 6-ot, kalangyája 11/2 véka szemet ad, tavaszi 7 kalangyával, 14 véka szemmel fizet. Erdeje elég, de legelője kevés, törökbúzának külön szakítanak ki évenként egy kis darabot. Szénát fordulónként csinálnak, de az o.-fodorházi határon is szoktak bérbe venni.

Adó alatt van 306 3/4 köb. szántója, 122 köb. őszi búza, 45 tavaszi, 9 1/2 {251.} köb. törökbúza, borsó, lencse, 95 1/2 szekér szénarétje, jármas ökre, lova 72, 42 tehén, 25 tulok, csikó, 100 juh, kecske, 56 disznó, 2 méhköpű.

Határa 1822-ben*Megyei ltár. negyed osztálybeli.

A borszói hegy a róla nevezett hegyszorosnál a Magyar Futár (1837. évf. 129. sz. 3. 1.) szerint kő, palarétegen feküdvén, esőzés következtében átázott s egy éjjel iszonyú robajjal, messze elhallatszott rémes zúgással ketté szakadt, fele lecsúszott, a Szamos folyását hirtelen elzárta úgy, hogy a víz a közelben levő malom kerekét visszafelé forgatta.

Jobbágyszolgálmányok: 1553-ban*Transylv. fasc. 9. nr. 69. jobbágyai Szent-Márton napján felerészben 50, felerészben 25 denárt fizetnek adó fejében, Szent-Györgykor pedig juhaikból 50-edet adnak.

Kenézeik évente 1 ágypokróczot, 1 őzet, 1 karvalyt, 1 tehenet s 1 berbécset adnak.*Bővebben Csicsóváránál.

1552-ben*Transylv. fasc. 9. nr. 69. illetéktelenül felvettek rajtok Csicsóvár emberei 2 tehenet 3 frt, 2 bárányt 24 denár, 3 sajtot 16 denár, 12 csirkét 24 denár és a deési tisztnek adtak 6 köböl zabot 2 frt, gabonát 6 vékát 60 denár értékben.

Az 1603-ik évi*Urb. et. consc. fasc. 16. nr. 19. urbárium szerint előbbi lakosai fizettek: szentmihálynapi adóba 7 frt, szentgyörgynapiba 3 frt 60 denárt; ajándékok: 1 harmadfű tehén, 1/2 nagybányai mérő borsó, köles, lenmag. Tized: minden disznócsorda után 1 disznó vagy megváltva drbját 4 denárral, a malaczot 2 denárral. Minden juhnyáj után 1 juh és 1 bárány, a kinek kevesebbje van, 1 báránybőr vagy helyette 25 denár. Ménektől szintén tizedet adnak vagy minden méhkas után 2 denárt. Disznó-adó gyanánt kosárpénzül 4 denárt adnak. Robot: a vár számára évente 3 hold vagy faczia földet szántanak búza s ugyanannyit zab alá, a termésből pedig 3 nagybányai mérő búzát adnak. Minden kaszáló után 1 boglya szénát.

A birák és szabadosok karvaly- vagy őzpénz fejében 60 denárt fizetnek fejenként.

1553-ban*Transilv. fasc. 9. nr. 69. van benne 3 kapu és nyolcz szegény lakos.

1603 előtt*Urb. Consc. f. 16. nr. 19. volt benne 4 kapu, de 1603-ban*U. o. teljesen el van pusztulva.

1648-ban*K. M. Lymbus. 120 jobbágy lakosa a fiaikkal együtt 37 házastelken lakik.

1703*Erd. főkormsz. ltár. körül 12 jobbágy lakosa közül 2 özvegy, kik ugyanennyi telken laknak, el van pusztulva 5. Adó alatt van 10 ökör, 7 tehén, 1 ló, 4 juh. Adóba ez évben fizetniök kellett: 17 frtot, 4 köb. zabot és {252.} 4 köb. búzát, 1 1/3 szekér szénát s egy húsra való barmot a gugaiakkal együtt.

1713-ban*Erd. főkormsz. ltár. van 7 jobbágy, 5 régi, 2 új zsellér, 6 vándorló lakosa 10 házastelken. Adó alatt: 290 köböl vetésre való szántó, 8 ökör, 30 szekér széna, 4 köb. zab, 1 köb. borsó, 8 köb. törökbúza, 3 tulok, 16 tehén hornyukkal, 18 sertés.

Lakossága 1750-ben*U. o. 25 jobbágy s egy ily özvegy, 9 telkes, 5 e nélkül való zsellér, 3 kóborló családfő, kik 28 telken 29 házban laknak, el van pusztulva 1 telek, melyet Szabó Farkas földesúr bir.

1770-ben*E. F. L. VII. 540. D. fiaikkal együtt 86 jobbágy, 7 zsellér s egy nemes lakosa van, kik 32 házban laknak.

1820-ban*Megyei ltár. adó alatt van: 26 ökör, ló, 24 tehén, 7 bornyú, 11 sertés.

1820-ban*U. o. 37 görög nem egyesült család lakosa van.

1886-ban: 88 ház, 399 lakossal, határa 947 k. hold.

1891-ben lakossága 454, ebből 5 róm. kath., 436 gör. kath. oláh, 1 ref. és 12 izraelita. 1896-ban 421, ebből 406 gör. kath., 5 helvét hitv. és 10 zsidó.

Adót fizetett: 1749-ben 208 frt 46 1/2, kr.*Erd. főkormsz. ltár. 1775-ben 233 frt 11 kr. 1822-ben 159 frt 24 kr. 1898-ban 1331 frt 83 kr.