# {501.} Kötke.

Nevének változatai: 1456-ban*Dl. 27898. Kethke. 1458-ban*Dl. 27317. Keethke. 1492-ben*Leleszi Conv. ltár fasc. 1492. nr. 29. Kuthke. 1677-ben*Hodor. Dobokam. Esm. 737. l. Költe. 1721-ben*Erd. főkormsz. levéltár. Ketke. 1831-ben*Cons. stat. topogr. 93. l. Ködke. Oláhul Kutka.

Neve az ószláv*Miklós 158. kyta, kytuka, kytka szóból származik, mely az oláh nyelvbe is átment, jelentése cserjés.

Északról délre hajló hegy tetején fekszik, a 638 méter magas Dumbalives hegy közelbéen, a róla nevezett kis patak eredeténél, mely Erdőszombattelkén, Oláh-Vásárhelyen át ömlik a czegei patakba. A vármegye székhelye Deéstől 27.2 kilométernyi a kékesi járásban.

Kötke első megemlitésénél 1456-ban*Dl. 27898. mint Bálványosvár tartozéka fordul elő, a Bánffy- és Várdaiak birják, de ellentmondással, miből per lett. E közben Mátyás király Erdély alkormányzója Vingárdi Geréb Jánosnak adományozta, a kitől 1463-ban az ismét az előbbi tulajdonosok kezébe került.*Dl. 26893. és 27908. A Bánffyak Mátyás király ellen pártot ütvén, birtokaiktól megfosztattak s így Bálványosvárával Kötkét is Mátyás 1467-ben*Dl. 27917. a váradi püspökségnek adományozta. 1492-ben is mint a Bálványosvár tartozéka emlittetik.

1553-ben*Urb. et Conscr. f. 87. nr. 29. Szamosujvár tartozéka.

1594-ben*Km. Doboka V. 42. Báthory Zsigmond e birtokot Wass Györgynek adományozta oda, mely akkor*Act. Partic. 536. pag. oláh falunak mondatik.

1600-ban*Magy. Tört. Tár XVIII. 30, 33. Mihály vajda e birtokot Perusits Máténak adományozta oda és Erdély rendei biztositják Perusitsot arról, hogy őt a Mihály vajda által adományozott e birtokban meg fogják tartani, az esetre pedig, ha azt előbbeni adományosának Wass Ferencznek kellene visszaadnia, akkor őt más hasonlóval elégitik ki.

1609-ben*Hodor. Dobokam. Esm. 737. l. a czegei Wass család birtoka.

1627-ben*14. L. Reg. 63. Bethlen Gábor Wass János és Györgyöt e birtokukban megerősiti.

1647 és 48-ban*22. L. Reg. 14, 66, 75. Gyf. prot. Deum time 129. és Div. Cott. II. fasc. 1. nr. 49. Rákóczy György e birtok harmadrészét Bogáthi Druzsánnának: 1. Barcsay András, 2. Wass Ferencz, 3. Márk vajda özvegyének s leányának Wass Juditnak, kihalásuk után pedig néhai {502.} Wass György fiainak Lászlónak és Jánosnak adja zálogba, kiknek itt 1649-ben*Km. Doboka. K. 25, 30, 32, 42, 65. és 24. Lib. Reg. 196. magyar jobbágyai vannak.

1656-ban*26. L. Reg. 637. Rákóczy György e birtokot nagymegyeri Keresztesi Ferencznek s nejének Béldy Katalinnak adja zálogba.

1657-ben*Hodor. Dobokam. Esm. 737. l. a deésaknai kir. sóbányához tartozó fiskális jószág 1654 óta.*U. o.

1676-ban*E. F. L. XII. 5. A. birtokosa Keresztesi Zsuzsánna Mocsi Szabó Gáborné.

1677-ben*Hodor. Dobokam. Esm. 737. l. febr. 7-én Keresztessy Pál és Samunak adta Apaffy fejedelem. 1694-ben*Gyf. Doboka fasc. I. nr. 23, 24. birtokosa Szilvásy János, kinek anyja Keresztesi Zsuzsánna Szilvási Boldizsárné.

1717-ben*Torma cs. ltára. e birtokot Szilvási János tartja zálogban a Keresztesiektől.

1738-ban*E. F. L. III. 164. B. birtokosa Cseszteliczki Szilvási János fia Boldizsár.

1750-ben*Erd. L. Reg. IX. 953. Mária Terézia királynő e birtokot két izre zalathnai Dobra Péternek*Dobra fejedelmi ügyek igazgatója volt. Fasching Ferencz „Nova Dacia”-ját „Nova Mendatia”-nak gunyolta, oláh lévén, Fasching állitásait igaznak elismerni nem akarta. s gyermekeinek Anna Boér Józsefnének s ezek gyermekei Boér Ferencz és Ágnesnek adományozta.

1769-ben*E. F. L. III. 193. D. birják néh. berivói Boér Józsefnek Annától Dobra Péter leányától való gyermekei: Ferencz és Ágnes ifj. Szeredai Péterné.

1770-ben*Erdélyi főkormsz. összeírt birtokosok: nagyberivói Boér Ferencz női és anyai, szentháromsági Szeredai Péter pedig férji jogon.

1786-ban*Erd. főkormsz. birtokosai: Révai Pálnak van 10 jobbágya, 5 zsellére, Boér Ferencz özvegyének 10 jobbágya, 4 zsellére.

1809-ben*U. o. birtokosai: Fülep Antalnak van 10, Biró Farkasnak 5, Révai Annának 3, Szeredai Pálnénak 1/2 telke.

1820-ban*Erd. kancz. ltára. birtokosa a fiskus, ki azt 1817-ben*E. F. L. XII. 24. k. Dobra Péter utódaitól magához váltotta Boér Ignácztól, Szeredai Miklóstól, Fülöp Antaltól, mint Szeredai Ferencz részének zálogbirtokosától Révai Annától Gyöngyösi Józsefnétől és Szoboszlai Ferencznétől.

1863-ban*Urb. Wes. 112, 194. l. Katona Eszter és a kir. kincstár úrbéri kárpótlást kapott.

1866-ban*Erd. főkormsz. ltár. az itt összeírt 35 füst közül 1 nemesi füst volt. Nemesi jogú birtokosa a kir. fiskus volt.

Jelenlegi birtokosa (1898) a magy. kir. kincstár, 377 h. 484 öl.

Jobbágyszolgálmányok: 1553-ban*Urb. et conscr. f. 87. nr. 29. jobbágyai szentmártonnapi adóval, évente 1 tehénnel s mint oláh falu, ötveneddel tartoznak.

{503.} E község ős lakói a szlávok voltak valószinüleg, kik idő folytán eloláhosodtak. Időnként magyarok is laktak benne. Jelenlegi lakosai románok s kizárólag földmiveléssel foglalkoznak. Főtáplálékuk a málékenyér s veteményfélék. Ruházatuk gyapjuból, kenderből házilag állitják elő.

Házaik s a melléképületek fából valók, szalmafedelüek.

Gör. kath. egyház temploma fából épült Mária Terézia királynő idejében, a szent archangyalok tiszteletére szentelve, harangjai is ez időből valók. 1837-ben*Hodor. Dobokam. Esm. 737. l. önálló egyházközség, jelenleg Erdő-Szombattelke leányegyháza.

Iskolát az anyaegyházzal közösen tart.

Éghajlata mérsékelt és kiválóan egészséges, szél gyakori, jégverés emberemlékezet óta nem volt.

1721-ben*Erd. főkormsz. ltár. határa két fordulós, nagy része a hegyek oldalain, jobbára északban terméketlen, tavaszi vetésre alkalmas, trágyázva nincs, alkalmas minőségü őszi gabonát s erdei szénát termelnek, tűzre való fás erdeje elegendő; hadi út terheitől nem szenved. Vásárba és őrölni Szamosujvárra járnak, melytől 2 mértföldnyire fekszik.

Mivelés alatt levő szántója 54 köb. vetésre való. Elvetettek ez évben 11 köb. őszi, 4 köb. tavaszi gabonát s termett 55 kal. búza, rozs, 16 kal. árpa, zab, 6 kal. kender s van másfél véka törökbúza vetésük, borsó, lencse 2 véka, rétjén 18 szekér szénája lett. Van 8 ökör, 5 tehén, egy ló, 30 juh és 6 sertésük.

1822-ben*Cziráky. Urb. oszt. határa 3-ad osztályu.

1837-ben*Hodor. Dobokam. Esm. 737. l. határa közepes gabonatermő, erdeje kevés. Jelenleg határa gyenge; terményei: kevés búza, zab, alakor, paszuly, tengeri, burgonya, kender és len. Gyümölcse: alma, körtve, szilva, baraczk, cseresznye, meggy és dió.

Itatója név nélkül való forrásaiban elegendő; köve kevés, ez is patakjaiban.

Határhelyek: 1749-ben*E. F. L. III. 193. A. Bóllyos és Dumbráva, erdők.

1769-ben*U. o. D. Koszta máre, Budis, Kinyepist, Szkepeczel, Livagye, Arinsa, Pruny, Zepogye, Gaura Drakuluj, Vatastyi, Oszoj ketre Szambo, Malájesty, Csergou, Styein, Pogorel, Korvi, Tejatura, Rezora Funaczilor, Jezuny, Gyalu Berbat, Tyiroe.

1819-ben*E. F. L. XII. 24. k. Brebin, Bogyis erdő, Cseszetel, Kopocsel, Gejorgyina, {504.} Krucsi, Szteny, Ariusa, Lunka, Mesztesztej, Gursecz, Szálas, Pirlog, Csorgou, Szekepeczel, Hirtope, Podás, Kelimán, Stegyine, Szimbo, Boltyez, Szálts, Poklas, Ruzor Funaczuluj, Dorgou, Belyicze, Pereu Tatáruluj, Vetástye, Köböltő, Oszoj, Kraki.

1864-ben*Pesty Frigyes gyüjt. Dosz, Bogyis, Pe gyál, Hutsu Bogszeguluj, Pesztye Válye Funaczelor, Muncsel, Dumbrava, Kaszte mare, Hirtoptyile, dülők.

Lakossága: 1553-ban*Urb. et Conscr. fasc. 87. nr. 29. van 7 jobbágy és 7 zsellér lakosa s az egész községben 14 ház.

1600-ban*Act. Partic. 530. pag. 1011. 17 jobbágy lakosa van, kik ugyanennyi házban laknak.

1603-beli*Urb. Conscr. f. 65. nr. 87. összeírás szerint az egész falu az előző évi háború alkalmával úgy elpusztult, hogy egyetlen lakója és háza sem maradt.

1700-ban*Erd. főkormsz. ltár. 8 jobbágy és 2 szegény lakosa van s az egész községben 8 lakó- és 3 puszta ház.

1721-ben*U. o. 4 jobbágy, 2 zsellér és 3 kóborló lakosa van, kik ez utóbbiak kivételével 6 házastelken laknak, el van pusztulva 3 ház.

1750-ben*U. o. 6 jobbágy, 4 zsellér, 3 kóborló, együtt 13 családfő lakosa van, kik 10 házastelken laknak, el van pusztulva 3 ház.

1831-ben*Cons. stat. topogr. 93. l. 199 gör. kath. lakossal.

1837-ben*Hodor. Dobokam. Esm. 737. l. lakossága 182, házak száma 26.

1857-ben*Orsz. ism. tábla 26. l. házak száma 41, lakossága 248 gör. kath.

1886-ban lakossága 310.

1891-ben 282 lakosból 277 gör. kath., 3 ev. ref. és 2 izraelita.

Adója: 1721-ben*Erd. főkormsz. ltár. 119 frt. 1898-ban 554 frt 32 kr.