# {83.} Bába.

Nevének változatai 1405-ben*Gr. Bánffy ltár. A. 11. Baba. 1553-ban és 1615-ben*K. M. Szolnok Int. V. 10. Baba. 1579-ben*Proclam. Babapataka. 1663-ban*Km. prot. Laki 132. Bábafalva. Oláhul: Bába.

Nevét ily nevű alapitója vagy kenézétől vette.

Először emlittetik 1405-ben*Gr. Bánffy ltár. A. 11. Baba néven.

Nagy-ilondai járásba tartozó község, fekszik Dcéstől 31.8 kilométernyire, a Valea Petrusa és Bába patakok által képezett szűk völgy partján. E patakocskák a Drágosfalva felől jövővel a községben egyesülve, Blenkemezőnél hasonnevű patakba ömölve, Galgónál szakad az egyesült Szamosba.

Bába kezdettől fogva Csicsóvár tartozéka volt s azután is, hogy 1405-ben*U. o. a losonczi Bánffyak*Losonczi Dezső fia Miklós fiai: Dénes, Ferencz, János és István. kezére került Zsigmond király adománya folytán. Oláh falunak neveztetik.

1467-ben*Dl. 27916. Bánffy Dezső fia István fia id. László és fiai: ifj. László és Zsigmond pártot ütvén, Mátyás király tőlük hűtlenség bélyegén elvette és Szerdahelyi Imre fia György és fiainak: Kis János és Mihálynak adományozta az egész falut.

1553-ban*Transilv. fasc. 9. no. 69. Csicsóvár tartozéka. Vajdája Mákszin János, kenéze Tódor.

1579-ben*Proclam. Báthory Kristóf fejedelem Babapatakát cserna-kápolnoki Botha Mihály és Mártonnak ajándékozta.

1586-ban*Km. prot. DD. 73. Tordai Ádám deák kolozsvári polgár, mint Bába ura, perli Dragyia urát Makszin Pétert, a kinek 1590 előtt*Km. prot. A. 123. Báthory Zsigmond fejedelem adta Bábát.

{84.} 1594-ben*Km. Neor. Q. 127. Tordai Ádám tiltakozik az ellen, hogy Gyulai János bizonyos adósság fejében Bábát jogtalanul elfoglalta.

1597-ben*Km. Szolnok int. S. 78. Tordai Ádám Bábát Gyulai Jánosnak vetette zálogba s ez birtokába is vette.*Gr. Kornis ltár. (Patak, Bab, jobbágy családok.)

1598-ban*Km. prot. A. 425. Tordai Ádám e birtokát Gyulai János özvegyének Keszeliczky, másként Szilvási Erzsébetnek eladja.

Az 1603-ik évi*Urb. et consc. fasc. 65. no. 87. összeírás szerint Bogáthi András birtoka.

1607-ben*Km. prot. B. 253., Szolnok int. B. 4. és Transilv. fasc. 6. no. 36. Szilvási Erzsébet, előbb Gyulai Jánosnak özvegye, most bogáthi Bogáthi Andrásné e birtokát halála esetére férjére Bogáthira hagyja több falubeli részeivel együtt.

1607-ben*Km. Szolnok. tand. M. 13. birtokosa bogátai Bogáthi András.

Itt és Kaczkón: a Palatkai, Almádi, Sombori s Baróthi család Török jogon birt e szerint: 1607-ben*Torma gy. Török István és neje Kun Zsófi gyermekeik:

Kata Szent-Iváni Vass Ferenczné V. Zsófi P. Horváth Zsigmondné H. Krisztina ozorai Ajtoni Istvánné Ajt. Kata, előbb Almádi Andrásné, másodszor Sombori Sándorné Almádi Krisztina Sombori Pálné Sombori Farkas János Sándor Gergely Sofi Bágyoni Zsigmondné Borbára Palatkai Ferenczné Margit Tyukodi Nagy Imréné Mihály Klára Baróthi Jánosné József József Samu Juli András Gábor József Ágnes János Klára türei Horváth Györgyné Éva Egri Ferenczné Borbára Széplaki Ajtai Jánosné István Krisztina Rödi Bihari Ferenczné Kata közép Palatkai Istvánné 3-ik Palatkai István Palatkai Zsigmond Imre Sofi Gámán Györgyné Krisztina Petronella Anna Jusztina András Zsofi Szilágyi Jánosné Anna András Kata Ágnes Ferenc † László Anna Sombori Sándorné László Juli Klára

1609-ben*Km. Albensis B. 16. és Szolnok int. B. 18. Bogáthi András e birtokba beigtattatik.

{85.} 1613-ban*Km. Metal. g. 17. birtokosai: Tököly Miklós, Bogáthi András.

1615-ben*K. M. Szolnok Int. V. 10. Bogáti Bogáthy András özvegye iratik birtokosának, ki itten és „a hollómezei patronusok jószágáról” egy gyalog puskást állit ki 1618 évbeli*Rettegi gyüjt. lustra alkalmával.

1625-ben*Km. prot. H. 3. Szilvási Erzsébet Bogáthy András özvegye ezen elzálogosított birtokát testvérére Szilvási Csezeliczky Boldizsárra hagyja.

1629-ben*14. L. Reg. 105. és Km. Szolnok int. L. 8. 10 Bethlen Gábor a magvaszakadt rettegi Mocsonyi Gergelynek itteni részét köpcsényi br. Liszthy Ferencznek adományozta,*Uj Magyar Muz. 1854. 6. füz. 506–7. 1. a másik birtokos sófalvi Gávai Péter.

1632-ben*Km. Szolnok int. H. 9. Rákóczy György kéméri Huszti Menyhértet azon itteni részben, melyet deési Kávási Gergelytől vett meg, megerősiti, illetőleg neki zálogba adja s beigtatják Gávai Péter birtokos társa jelenlétében.

1650-ben*Torma gyüjt. egyik birtokos védi Gávai Péter. Kenéze: Arad Lukács, másik birtokos Boros János.

1658-ban*Km. Doboka Reg. 9. néh. Boross János fia László itt 17 népes és 4 puszta telket bir. 1663-ban*K. M. prot. Laky 132. és 27. L. Reg. 507. is ő birja és Gávai Miklós.

1659-ben*Km. Metal P. 15. tanúvallatás szerint Bábát ezelőtt Huszty Mihály birta.

1676-ban*Erd. kancz. ltár 1715: 131. Apaffy Mihály Bába felének birtokában Gávai Miklóst s nejét Nádudvari Erzsébetet és Gávai Eerenczet s nejét Tamásfalvi Krisztinát megerősíti. Másik felének birtokosa Boros László.

1694-ben*Gyf. Szathmár fasc. 2. no. 35. 56. birtokosai: Rácz István neje azon Tamásfalvi Krisztina után és Orlay Miklósné azon Nádudvary Erzsébet.

1700-ban*Erd. kancz. 80. sz. tanúk vallják, hogy Bába felét Boros János birta tőle az fiára Lászlóra, ettől leányára: Borbálára: előbb Nádudvary Péterné, utóbb Rhédei Pálnéra szállott s most is ő birja.

1701-ben*Km. prot. Laky 19. Tamásfalvi Krisztina itteni részét férjére Rácz Istvánra s atyafiaira Almády András és Miklósra három egyenlő részben hagyja.*L. Kaczkó.

1712-ben*Erd. kancz. ltár. 1715. 131. Orlai Miklós özvegye: Nádudvary Erzsébet itteni részét Nádudvary Anna: Boér Simonné, Mária: Veér Györgyné, Zsuzsanna: Almády Józsefné s néh. Judith: Barcsay István árváira s Nádudvary Andrásra hagyta.

1715-ben*U. o. azon Tamásfalvy Krisztina itteni részét néh. Almády András leányára: Krisztinára s néh. Aímády Miklós gyermekeire Miklós és Judithra hagyta.

{86.} 1731-ben*Torma gyüjt. Boros István és fia Rhédei József.

1736-ban*U. o. birtokosai: Almádi Miklós, Rhédei József, Almádi Judit Sombori Györgyné, borosjenői Székely Ádám, Sombori Péterné, Mara Gergely és Boér Zsigmond.

1748-ban*Torma ltár. Rhédei József, Biró Kata, Mara Klára Palatkai Lászlóné, Mara Mária Alsó István né, gr. Székely László, Sombori Péter és Lajos.

1749-ben*Torma gyüjt. Somogyomi Tordai részt zálogba birták: gr. Bethlen Éva Makrai Istvánné, Bethlen Klára bodoki Mikó Pálné, Zsuzsanna hídvégi Nemes Ferenczné, kiktől e birtokot Tordai Sándor perelte.

1749–55-ben*Megyei törvénysz. ltár. Somogyi Tordai János és neje Szikszai Zsófi fiok Zsigmond, ennek fia Gábor fia Sándor, a ki perelte az itteni részekért Tordai Margit Bethlen Pálné s ennek Bethlen János és neje deési Alvinczi Erzsébettől való gyermekeit: Bethlen Évát Makrai Istvánnét és testvéreit: Klárát Mikó Pálnét és Druzsit gróf Nemes Ferencznét az itt, Csobánkán és Zálhán levő zálogos részek iránt, melyeket ki is nyert.

1750-ben*Megyei ltár. birtokosa Palatkai Ferencz és Alsó István,

1755-ben*Megyei törvénysz. ltár. Tordai János és Budai Mária fia János és ennek leánya Klára Selyei Tolnai Jánosné perbe fogta Tordai Erzsébet Korda Zsigmondné fiát br. Korda Györgyöt itteni zálogba birt részének kieresztése iránt,

1786-ban*Erd. főkormsz. ltár. birtokosai: gr. Rhédei Ádámnak van 15 jobbágya, gr. Székely Ádámnak 16 jobbágya, Sombori Eleknek 7 jobbágya, Palatkai László utódainak 2 jobbágya, 1 zsellére, Sombori György özvegyének Pécsi Katalinnak 4 jobbágya, 1 zsellére, Alsó Lászlónak 3 jobbágya, Vajda Lászlónak 1 zsellére.

1793-ban*Torma gyüjt. Rhédei Ádám és Wesselényi Farkas.

1804-ben*Proclam. Csernefalvi Botha Mózes az 1579-beli Botha Mihály-féle jogon itt birtokot keres.

1820-ban*Erd. kanczellária ltár. birtokosai: gr. Rhédei Ádámnak van 25 telke, Sombori Eleknének 7, Mósa Józsefnek 5, Pécsy Imrének 4, báró Wesselényi Farkasnak 4, Keczeli Istvánnak 2, Mohai Farkasnak 2, Újfalvi Samunak 2, báró Wesselényi Istvánnak 2, báró Wesselényi Józsefnek 2, Naláczi Dánielnek 1, Rácz Péternek 1 telke.

1863-ban*Urb. wesen 79–179. l. Özv. Pechyné Horváth Poli, gr. Rhédei Mária utódai, Mósa, Naláczi, br. Wesselényi Ferencz és László, ifj. br. Wesselényi {87.} Farkas, Alsó László, Ujfalvi Sámuel, ifj. báró Wesselényi Ferencz, Mártonffy Kata, Keczcli Mihály, id. Mósa József és neje, Vajda János, Cserényi Dániel, Károly és József, ifj. Ujfalvi Samu és Ádám úrbéri kárpótlásban részesültek.

1866-ban*Erd. főkormsz. ltár. az itt összeírt 107 füstből egyetlen nemesi füst sem volt.

Bába birtokosai (1892): gr. Mikó Imre 200 hold. Öröklés anyjától gr. Rhédeitől. Muszte János a Jánosé 300 h. Vétel ujfalvi Péchi Mór családjától. Berkovics Lázár 140 hold, vétel a volt úrbéresektől. Báró Wesselényi Sarolta és Miklós 110 hold és 1898-ban gróf Pejachevich Arthurné, gr. Mikó örököse.

Lakosai kezdet óta oláhok, kik gör. nem egyesült hitüek. 1780-as években többen tértek át az egyesült egyház kebelébe s főleg a templom miatt a két felekezet közt folytonos viszály volt s ekkor meghalt gör. kath. pap temetése alkalmával oly botrányt okoztak, hogy a megyei karhatalom igénybe vételével volt lecsendesithető.*Megyei ltár sel. 55. De idő folytán megint előbbi vallásukra mentek vissza. Temploma a XVII-ik század végén épült fából, egyik harangján: „1670 álni ákrá gyín Bába” olvasható. 1798-ban újították meg templomát a Mihis (Méhes?) család segélyével s Mihály és Gábor angyalok tiszteletére szentelték.

1750-ben*U. o. határának harmadrésze közepes termésű, többi része hegyes és terméketlen, fele 3, a többi 6 osztályú. Egyedül a föld terméke s barmai képezik jövedelmét, de kereskednek mészszel is; árúikat Nagy-Bányán, Deésen árusítják.

Hat ökörrel szántanak, trágyázást évente megkívánja, de nagy nehézséggel járván, nem javítják, középtermésü földje egy köböl vetés után 6 kalangyát vagy 9 véka szemet ad, tavaszi vetés hasonlólag fizet, kalangyánként 2 véka szemet ad; tűzrevaló erdeje van, legelője igen kevés; fordulónként kaszálnak; törökbuzára való földet nem szakasztottak ki, hanem a többi vetések közt termesztik.

Birtokosai Kaczkón, Fodorházán, Tőkepatakán és Borszón laknak. Adó alatt van 1833/4 köböl búzavetésre való földje, 106 szekér szénatermő füve, 92 köb. őszi, 74 tavaszi, főleg zabtermése, 71/4 köb. borsó, törökbuzája, malombeli jövedelem 7 forint 51 kr. Adó alatt van 124 jármas ökre, lova, 96 tehén, 47 tulok, csikó, 214 juh, kecske, 58 disznó, 108 méhköpü, főzőüstök jövedelme 5 frt 16 kr. 10 elpusztult telek lakosa részben kihalt, részben más helyre költözött, kettőt Palatkai Ferencz és Alsó István foglalta el, a többit a falusiak mivelték.

{88.} Határa jelenleg szűk és sovány, főterménye a törökbúza és zab. A lakosok főfoglalkozása mészégetés, melynek anyagát a „Tyéj” nevű bánya szolgáltatja, évente 3–4 ezer szekér meszet szállitanak. Gyümölcsfája nincs. Az 1786-iki*Megyei ltár. éhínség alkalmával a megyei ínségesek innen fuvaroztak meszet Szász-Régenbe.

Két felül csapómalma van egy-egy kővel, a Mihis és Sztán család birja.

Jobbágyszolgálmányok: 1553-ban*Transilv. fasc. 9. no. 69. jobbágyai Szent-Márton napján felerészben 50, felerészben pedig 25 denárt fizetnek adó fejében, Szent-Györgynapján pedig juhaikból 50-edet adnak.

Kenézeik évente 1 ágypokróczot, 1 őzet, 1 karvalyt, 1 tehenet és egy berbécset adnak.*L. bővebben Csicsóváránál. 1552-ben*Transilv. fasc. 9. no. 69. az írt illetéken felül fizettek és adtak 2 tehenet 3 frt 30 denár, egy ökröt 3 frt, 2 bárányt 28 denár, 6 sajtot 30 denár, 2 pint vajat 50 denár, Deésre adtak 4 köböl zabot 1 frt 33 denár, egy negyed köböl gabonát 10 denár értékben.

Határhelyek: 1585-ben*Gr. Kornis ltár. Czinczér, másként Verespataka.

1590-ben*Km. prot. A. 124. Köveshágó határhegy Bába és Drágyia közt.

1864-ben*Pesti Frigyes gyüjt. Cziklen, hegyes földrész; Forroele, földrész sok forrással; Dumbrava, lapályon fekvő erdő; Batalau (botoló), egykor nagy erdő; Tyeu, két patak egyesülése (tó); és 1898-ban Bucsumény.

1553-ban*Urb. consc. fasc. 65. nr. 87. van benne egy kapu, 6 szegény lakossal, el van pusztulva egy kapu.

1603-ban*U. o. és U. c. 16–19. négy ember lakik benne.

1703 körül*Erd. főkormsz. ltár. 32 házastelken lakik 27 jobbágy, 3 zsellér, 2 cséplő, 1 fazakas, el van pusztulva egy házastelek. Adó alatt van 45 ökör, 33 tehén, 1 ló, 30 juh. Ez évi adóba fizettek: 48 frt 50 krt, 143/4 köb. búzát, 14 3/4 köb. zabot, 5 szekér szénát, húsra egy barmot.*Összeíró biztosok Nápolyi György és Diószegi Dániel supr. iur.

1713-ban*E. F. K. sz. ltár. van 15 jobbágy, 10 régi, 5 új zsellér, 12 kóborló lakosa, 18 telken. Adó alatt van: 200 köb. vetésre való szántó, 70 szekér széna, 20 köb. zab, 1 köb. borsó, 4 véka törökbúza, 1 ló, 3 tulok, 34 tehén és borjú, 40 sertés, 12 méhkas, 60 juh és kecske, 3 vízi malma s van 14 frt adóssága.

1750-ben*Megyei ltár. lakossága 52 jobbágy és egy özvegy, telkes-zsellér 3, e nélkül 2, 2 kóborló czigány családfő, kik 28 1/2 telken 42 házban laknak. Iparosai: két szűcs, egy czigánykovács, hat mészégető, egy kőhányó.

{89.} 1822-ben*Erd. főkormsz. ltár. határa IV. osztálybeli; 553 köblös szántója, 441 szekér szénatermő rétje, van 25 ökör és ló, 23 tehén, 12 borjú, csikó és 17 sertése adó alatt.

1829-beli összeíráskor*Consciptio Erd. főkormsz. ltár. 23. l. 266 gör. kel. lakossal.

1857-ben 95 lakóház, 508 gör. kel. és 3 zsidó lakossal.

1886-ban lakossága 508 gör. kel. román és 25 izraelita; van benne 126 lakóház, határa 2771 k. h.

1891-ben 559 gör. keleti, 51 izr. lakosa, együtt 610.

Adója: 1749-ben*E. F. ltár. 280 frt 11 kr., 1755-ben*Erd. főkormsz. ltár. 339 frt 8 kr. 1822-ben 198 forint 52 kr. és 1898-ban 1492 frt 76 kr.