# Kodor.

Nevének változatai: 1292-ben*Árp. Uj Okmtár X. 84. Kudur. 1472-ben*Hazai Okmt. V. k. 314. Kodor.*1261-ben az Archiv des Vereins für Sieb. Landeskunde II. b. 150. l. szerint Káld-nak helytelenül nevezi Kodort.

Kodor neve valószinüleg személynév. Cihac szótárában (716. l.) Codru: erdőt, halmot jelent.

Keskeny völgyben fekszik. Keresztül foly rajta a „Remétya”-ból eredő s róla nevezett patak, mely Deésen keresztül a Nagy-Szamosba szakad. Deéstől 4.3 kilométernyire a deési járásban.

Első birtokosaiul 1305-ben*Anj. Okmt. I. 197. Kodori Márton fia János s testvérei: Mog, Domokos, Herczeg és Lőrincz s ennek fia Péter vannak megnevezve.

1367-ben*Deés város ltára. Kodori István fia Miklós fordul elő.

1393-ban*Fejér. Cod. X. vol. II. 139. Almágyi László emlittetik, mint egyik birtokosa.

1424-ben*Dl. 27154. Kodori János fia Péter birja.

1440-ben*Dl. 27874–75. Kodori János fia Péternek fiai Bálint és János emlittetnek. 1440-ben*Km. prot. ab. 58. Kecseti István fiai Jakab és Péter itteni részeiket a deési sókamaragrófnak Pápónak zálogba vetik.

1450-ben*Gr. Bánffy ltár fasc. 68. nr. 13. Kodori Bálint és 1453-ban*Dl. 30824. Kodori László emlittetik.

1457b-en*Km. prot. 1534: 46. Kodori Pápó fiai: László, András, Pál és János, valamint Iklódi Dési Jánosné, Katalin néhai Kecseti János leánya itteni részükből Ilonát néh. Kecseti Gál deák özvegyét kielégitették.

1459-ben*Km. prot. e. 56. Kecseti István fia Péter itteni részét Pápa fiainak Angello sókamarásnak s László és Jánosnak veti zálogba.

1461-ben*Km. prot. e. 69. Bozzáti Miklós fiai: Péter, Pál, László és Benedek és Keczeli Zele Balázs fiai: Balázs és László az itteni résznek eladományozásától a királyt, birtokbavételétől pedig Rápolti Gotthárdot eltiltják, mely rész reájuk néhai Margittól, Kecseti Pergelin leányától szállott.

{388.} 1467-ben*Gr. Bánffy ltár fasc. 79. nr. 4. Mátyás király Kecseti Jánosnak s fiának Gál deáknak azon szabadalmat adja, hogy itteni részükön katonák meg ne szálljanak.

1467-ben*Dl. 27496–98. Kodori Péter fia János és Kodori Papo Pál*Dl. 27916. emlittetik.

1468-ban*Dl. 27919. emlittetnek Kodori Bálint, János és András.

1468-ban*Deés város ltára. emlittetnek Kodori Péter fia János és Miklós fia László.

1472-ben*Hazai Okmtár. V. 314. Kecseti Gál deák rokonait: Kodori Pápa fiait Pált,*Kodori Pál deák (literati) Katalin és Gyertyános szathmármegyei falvakat is birta 1747-ben. Lászlót, Andrást és Jánost itteni birtokába osztályos testvéreivé fogadja.

1475-ben*Dl. 27933. Katalint, Kecseti Péterfi Péter leányát Deési Jánosnét, valamint Kodori Andrást, Lászlót, Jánost, Pált néh. Kodori Gál deák itteni javaiba, testvérré fogadtatásuk czimén beigtatják.

1475-ben*Dl. 30325. és gr. Bánffy ltár fasc. 79. nr. 2. ezen új birtokosokat Vingárti Geréb László számos fegyveres néppel birtokukon megtámadta s birtokukat elfoglalta.

1475-ben*Km. prot. Michael 195. a fentiek Iklódi Jánost és Pétert néh. Kodori Gál deák itteni részének kérelmezésétől tiltják.

Ugyanezen évben*Dl. 27335. Mátyás király Gál deák magvaszakadtával javait Endrédi Ficza Demeternek adományozza. Ez azonban birtokába sem vehette; 1476-ban*Dl. 27934. pedig a Kodoriak Geréb László ellenében itteni részükbe itéletileg visszaigtattattak.

1482-ben*Dl. 29010. Mátyás király e birtokot Vingárti Geréb László erdélyi püspöknek, valamint Geréb Péter és Mátyásnak adományozza, mely őket zálogjogon különben is megilleti, az igtatásnál azonban Kodori László és János ellentmondtak.

1491-ben*Dl. 27969. Kodor János és fiai György, János, Benedek és László, Kodori András fiai Ferencz és Jakab; Kodori Pápa fiai László és János Ulászló királyt, valamint Geréb László püspököt, Geréb Péter és Mátyást e birtoknak Bethleni Miklós részére való eladományozásától tiltják.

1498-ban*Km. prot. Labore 102. Kodori György özvegye Dorothea Kodori Jakab és László és Ágnes Iklódi Benedekné néh. Kodori János leánya birják.

1503-ban*Km. prot. O. 2. Kodori Jakab és fia Ferencz itteni azon részüket, mely most Bethleni Miklós kezén van, kinek azt néhai Vingárti Geréb Péter nádor zálogositotta el, Bethleni Miklósnak eladják. Ezen kivül a saját részüknek továbbra is birtokában maradnak, úgyszintén Kodori György is a magáéban.

1505-ben*Dl. 27237. Ulászló király Kecseti Péter itteni részét, mely most {389.} Bethleni Miklós kezén van, az előbbi magvaszakadtával Csesztvei Barrabási János és Lénárdnak, Kecseti Lászlónak és Kecsetszilvási Kristófnak adományozza, de az igtatásnál Bethleni Miklós ellentmondott.

Ugyanez évben*Dl. 28005. Kodori Jakab is emlittetik.

1511-ben*Gr. Bethlen ltár. egy összeírás szerint egész Kodor Bethlen Miklós fiainak János és Farkasnak kezén volt.

1518-ban*Dl. 27412. és Km. prot. Michael 171. Kodori János fia György s ennek fia Pál itten birt minden jogáról Bethleni Miklósnak s leányának Erzsébetnek Kecskeméti Patócsi Miklósnénak s fiainak Bethleni János és Farkasnak javára lemondott két jobbágytelek kivételével, melyeket magának föntart.

1519-ben*Dl. 28030. Kodori Jakab és György emlittetnek.

1537-ben*Km. prot. T. 33. és Km. Kolos T. 1. Bethleni Farkas s nővére Erzsébet Patócsi Miklósné 2 itteni telküket Czikmántori Darlaczi Jugának adják cserébe.

1554-ben*Km. összeírás. Kendy Ferencz 5 részben a kecseti uradalmához itt 15 kapú jobbágyot s 2 szegényt bir. Biró: Kis Ambrus.

1576-ban*Km. Kraszna B. 52, Szolnok int. B. 46. Báthory István fejedelem a hűtlen Patócsy György és János itteni részét Báthory Kristófnak adományozza.

1578-ban*Gyf. kápt. Div. Cott. II. fasc. 4. nr. 54. Szathmár fasc. 2. nr. 22. és Cent. BB. 50. Patócsy Katalin Kendy Sándorné, Patócsy Erzsébet Bánffy Boldizsárné és néhai Patócsy Gáspár leánya Anna e nemesi curiával birt birtokban megerősittetnek Báthory Kristóf által.

1584-ben*I. Lib. Reg. Sig. Báthory 224. Kendy Sándor egyik birtokosa, kinek itt Mányai Deák Mihály számtartóját Báthory Zsigmond megnemesité.

1585-ben*Gyf. Lib. Reg. I. Sig. Bátory fol. 313. a fejedelem Kendy Sándort a dézmafizetés alól felmenti.

1597-ben*Km. Torma J. gyüjt. Báthory Zsigmond a hűtlenségbe esett Kendy Sándornak e birtokát Csáky Ghyczy Péternek és nejének Kendy Krisztinának (Kendy Sándor leánya előbb Kovacsóczy Farkasné) adományozza az itteni kuriával s hozzátartozó részekkel.

1616-ban*8. L. Reg. 176, 198. Bethlen Gábor e birtokot Haller Zsigmondnak, nejének Kendy Krisztinának adományozta az itteni nemesi udvarházzal.

1620-ban*10. L. Reg. 141. Km. Doboka H. 23. Bethlen Gábor Haller Zsigmondot itteni birtokában megerősiti, melyet egykor a hűtlenségbe esett Kendy István birt, de Bánffy Margit Allya Farkasné, Bánffy Judit Szikszay Györgyné, Bánffy Borbála Huszár Istvánné, Bánffy Anna Wesselényi Boldizsárné s Bánffy Zsuzsánna Béldy Kelemenné, továbbá Bornemisza Zsigmond, Bornemisza {390.} Judit Kornis Ferenczné és Kendeffy Gáspárnak Bornemisza Zsuzsánnától való gyermekei Miklós, Judit és Anna az itteni Patócsy rész iránt ellentmondtak.

1624-ben*Gyf. Cent. J. 34. Z. 51, 77. és 16. L. Reg. 70. Haller Zsigmond itteni részét testvérére Haller Istvánra hagyja, mely rendelkezését 1630-ban*U. o. a fejedelem is megerősiti. Mindezek ellenére Rákóczy György fejedelem 1631-ben*Km. Szolnok Int. H. 14. ez uradalmat is Bethlennel együtt a kezére keritette, a minek Haller György ellene mond.

1632-ben*Km. prot. I. 44. és Protest. H. 3. Haller György óvást tesz az ellen, hogy a fejedelem öcscsének Zsigmondnak e birtokát annak magvaszakadtával elfoglalta.

1638-ban*Gyf. Cent. Z. 37. Kékedy Zsigmond e birtokát nemesi udvarházzal Kékedy Jánosra hagyja oly feltétel alatt, hogy Magyarországból bejövén, legyen gyámola az ő felesége Barkóczi Annának.

1640-ben*Km. prot. II. 171. Neor. P. 45. Haller István s neje Zalai Barkóczy Anna a fejedelmet e birtok elfoglalásától tiltják, de hasztalan.

1653-ban*26. L. Reg. 167. Uzoni Béldy Pál e birtokot, mely néh. Kékedy Zsigmond végrendelete alapján reá szállott, a fiskusnak visszabocsátja.

1654-ben a szamosujvári uradalomnak itt levő majorság-földeibe Nagy János tiszttartó 182 és 3/4 köböl búzát, 10 köböl árpát vetett el s az itt levő majorsági szőlőből 659 vedre, bordézmából 7 veder bort szolgáltatott be. (Conscript. gyüjteményemben.)

1657-ben*Gyf. Misc. fasc. 1. nr. 15. az ország rendei II. Rákóczy Györgyöt, fiát Ferenczet s ennek nejét Báthory Zsófiát herczegasszonyt e birtokukban és tartozékaiban megerősiti.

1657 nov. 1-sői fejérvári országgyülés II. Rákóczy Györgyöt ezen jószágában biztositja.*Benkő J. Trans. T. 1. p. 283.

1653. és 1658-ban*Torma cs. ltára. a szamosujvári uradalomnak és a deési sókamarának itt 10 adófizető jobbágya van.

1663-ban*27. L. Reg. 637. Apaffy Mihály e birtokot Haller Jánosnak adományozza, de már előbb 1661-ben is birta.*Torma gyüjt.

1678-ban*Gyf. Div. Cott. II. fasc. 4. nr. 33. és prot. Deum time. 5. a hűtlenségbe esett Haller János e birtokát a fiskus elfoglalta.

1679-ben*Gyf. Szathmár fasc. 2. nr. 41. Apaffy Mihály e birtokot Köröstarcsai Weér Györgynek adományozza.

1694-ben*U. o. nr. 35, 56. birtokosai Weér György árvái.*1697-ben (Tört. Tár. 1885. évf. 401. s köv. l.) Weér György ingóságai s neje Bessenyei Anna tulajdona feljegyz. az idézett helyen.

{391.} Kodor 1696-ban*Gyf. Misc. III. fasc. 5. nr. 38. török hódoltsági falu.

1702-ben*Erd. főkormsz. ltár. birtokosa Weér György.

1760–69-ben*Megyei ltár. birtokos Weér Mihály, László, Farkas ésAndrás.

1770–73-ban*Erd. főkormsz. ltár. összeírt birtokosok: köröstarcsai és muroni Weér László és Farkas ősi jogon. Ugyanekkor Kismarjai Albertnek itt két pusztatelke van.

1786-ban*U. o. birtokosai: Weér Lászlónak van 8 jobbágya, 15 zsellére, 2 szegénye, Weér Farkasnak 12 jobbágya, 12 zsellére, 4 szegénye.

1816-ban*Megyei ltár selejt. 816. sz. itt, Kecseten, Alsó-Szőcsön Weér Klára birtokos volt.

1820-ban*Erd. kanczell. ltára. birtokosai: Weér Dánielnek van 10 telke, Weér Györgynek 5, Weér Lászlónak 4.

1839-ben*Megyei levéltár. birtokosai: Weér Farkas, Lászlóné és Imre.

1863-ban*Urb. Wes. 139–185. l. Weér Miklós, György, Pál és Imre részére úrbéri kárpótlást utaltak ki.

1866-ban*Erd. főkormsz. ltár. nemesi jogu birtokosai Weér György, Voith Jakab és fia Gergely.

Jelenlegi birtokosai (1898): Cs.-kereszturi Torma Imre, 1465 h. 639 öl, Weér birtok, vétel Kosztholányi Árpádnétól; Katona Istvánné, 587 h. 196 öl, vétel Weér Györgytől; Weér Dezső, 610 h. 695 öl, öröklés Weér Miklóstól.

Tartománya: 1482-ben*Dl. 29010. Kodor, Törpény, Keménye, A.-Gyékényes egész, Kecset és Felső-Gyékényes fele.

Köröstarcsai és Muroni Weér család czímere.*Siebm. Wb. IV. B. 15. Abth. 481. T.

1505-ben*Dl. 27237. ugyanazok és Péterháza.

1578-ban*Gyf. kápt. Divers. Cott. II. fasc. 4. nr. 54. Kodor egész, Alsó- és Felső-Gyékényes, Mánya fele, Kecset, Sajgó, Tótfalu, Igricze részbirtokok.

1579-ben*Torma gyüjt. Sajgó, Tótfalu fele.

1597-ben*U. o. Pestes és Mánya fele.

1638-ban*Gyf. Cent. Z. 37. Kodor, Alsó-Gyékényes, Törpény, Pestes, Mánya.

1640-ban*Km. prot. II. 171. ugyanazok és Keménye.

1663-ban*7. Lib. Reg. 637. Kodor, Alsó-Gyékényes, Pestes, Törpény, Mánya és Keménye részbirtokok.

{392.} Jobbágyszolgálmányok: 1554-ben*Km. összeírás. Kendi Ferencz jobbágyai Szt-Márton napján az egész nyilas jobbágyok 1 frtot, a félnyilasok 50 denárt fizetnek. Karácsonykor tiszttartójuknak 1/2 köböl zabot, 1 csirkét, kenyeret és ezekhez hasonlókat adnak és 3 szekér fát szállitanak. Tartoznak 2 napig kaszálni s azt behordani s 1/2 hold földet a földesur magjával bevetni s azt learatván, behordani.

Némely évben 2–3 hordó bort, némelykor egyet sem tudnak eladni a korcsmákon. Van akkora erdejök, hogy a mikor termés van, 100 disznót meghizlaltatnak makkon, s ezért némelykor 10 disznóból egyet, máskor 15-ből egyet, vagy ennél kevesebbet vesznek s fizetnek denárt.

Tiszta magyarlakta község hajdan. Magyar lakossága 1602–1603 közt és 1657–60-ban s főleg 1696-beli török uralom alatt nagyon megapadt.*1658-beli összeíráskor (Torma gyüjt. és Adóösszeírás) itt még oláh nem lakott. 1706-ban a labanczok elpusztitották majdnem az egész községet.

A kiölt lakosság helyére oláhok s velök együtt magyarok telepedtek, ezek nagy része azonban az oláhságba olvadt be. A magyarság benne ma elenyészően csekély.

Foglalkozásuk földmivelés, baromtenyésztés.

Főtáplálékuk a málé és zöldség-félék, húst ritkán esznek. Öltözetük házilag készül kenderből és gyapjuból. Nyáron szalmakalapot, bocskort, télen báránybőr kucsmát, mellényt viselnek.

Házaik s gazdasági épületeik anyaga kő és rakófa, fedele szalma és zsendely.

1848-ig*Torma gyüjt. királyi árendát fizető helység volt.

1508-ban*Gyf. kápt. házi ltár. róm. kath. plébánosa emlittetik.

1518-ban*Dl. 27412. és km. prot. Michael 171. kőtemploma Szt-Lászlóról van elnevezve.

A XVI-ik század végén gyanithatólag ez is, mint a szomszédos falvak, unitárius egyházközség volt, 1638 körül reformátussá lett. 1690–1711 közt az egyházközség elpusztult; 1750-es években a Weér-család pártfogása következtében újra virágozni kezdett, de kevés ideig. A ref. papok eltávozása után hiveit az oláh pap vette oltalmába. Elpusztult ev. ref. templomának köveit az ötvenes évek végén adták el. 1597-ben öntött harangján e felirat volt: „Verbum Domini manet in aeternum.” E harangot Deésaknára Szabó Sándor egykori levéltárnok kezelése alá adták.*Almási S. Deési ev. ref. egyházközs. tört. statist. leírás 158 és 518. l. Kézirat. 1865-ben a némai egyház birtokába került.

{393.} 1863-ban*Urb. Wes. 207. l. az itteni ev. ref. egyház számára úrbéri kárpótlást utaltak ki.

1865-ben*Almási S. Deési ev. ref. egyházközs. tört. statist. leírás 158 és 518. l. Kézirat. volt még 7 holdnyi fekvősége s egykor paplakta telke, melynek jövedelmét az esperes huzta.

1766-beli*Conscriptio és Torma gyüjt. összeíráskor 69 ev. ref. férfi és 76 nő egyháztagja volt. Fizetett a lelkésznek a XVII-ik században minden házas ember 3 kal. búzát, másfél kal. zabot s tettek 2 köböl vetést s adtak 1 veder mustot vagy helyette 25 denárt, délig kaszáltak s fát hordtak elegendőt. Lelkészei; Borosnyai Boldizsár 1758-ban, Tóthfalusi István 1763-ban.*Esp. ltár.

1898-ban Deésaknához, jelenleg Deéshez tartozó fiókegyházközség 1 lélekkel.*Ev. ref. Névk. 98, 234. l.

A gör. kath. egyházközség temploma 1773-ban épült fából s az őrangyalok tiszteletére volt szentelve. 1889-ben a község északi részén kőből épitettek új templomot, de felszentelve még nincs. Anyakönyvet 1827 óta vezet. Papjai: Pap György és Simon után Perhajcza Zorobabel.

Iskoláját az ötvenes években akkor létesitette, midőn az ev. ref. templom köveit eladták.

Tanitót A.-Gyékényessel együtt tart fenn.*Kádár. Nev. Okt. Tört. 326. l.

Éghajlata egészséges, mindenféle gyümölcsnek, gabonának kedvező. Jég ritkán bántja.

1822-ben*Cziráky. Urb. Conscript. határa III-ad osztályu. Adó alatt levő szántója 112 köb. férőü, rétje 168 1/4 szekérnyi, van adó alatt 86 ökör, 23 tehén.

Jelenleg határa termékeny, főbb terményei: törökbúza, őszi, tavaszi búza s más szalmásnövény; állatai hazai fajta szarvasmarha, ló, juh. Nemes faju gyümölcsei: alma, körtve, szilvafélék.

Itatója a községen keresztül folyó s róla nevezett patak.

Határhelyek: 1654-ben*Orsz. ltár. Templom alatt, Puszta szőlő alatt szántók. 1898-ban Kábgyik a magyar Kádbükk oláhos kiejtése, Pereu Zsii, Dumbravicza, dülők.

Lakossága: 1713-beli*Erd. főkormsz. levéltár. összeírás szerint 1 jobbágy, 8 zsellér lakosa van, összes lakóház 6, pusztaház pedig 11 van benne.

1831-ben*Consig. statist. topograph. 93. l. van ev. ref. és gör. kath. temploma s 302 lélek lakosa.

1857-ben*Orsz. Ism. Tál. 24. l. 341 lakosból 2 róm. kath., 304 gör. kath., 27 evang. helvét, 8 zsidó. Házak száma 65.

1886-ban 349 lakosból 333 gör. kath., 12 helv. hitü és 4 zsidó.

{394.} 1891-ben 414 lakossal, ebből 2 róm. kath., 382 gör. kath., 25 ev. ref. és 5 izraelita.

Adója: 1755-ben*Erd. főkormsz. ltár. 196 frt 51 krajczár. 1775-ben*U. o. 252 frt 30 kr. 1822-ben 148 frt 11 kr. 1898-ban 1451 frt 18 kr.