Szolnok-Dobokavármegye monographiája / * 1467-ben (Km. prot. f. 35.) és 1468-ban (Arhciv. Vereins für Sieb. Landeskunde 2. B. 150.) emlittetik Kwallya = Kőalja, mint az Apaffyak ősbirtoka. Apaffy Mihály ekkor az egész falut Vingárti Geréb Jánosnénak Zsófiának vetette zálogba. A következő évben (Dl. 27184.) Mátyás király hűtlenség czímén elkobzott ezen faluját visszaadta. 1473-ban (gr. Bethlen ltár) Apaffy Mihály özvegye és fiai Ferencz, Lénárd, Miklós panaszolják, hogy 1469-ben Csupor Miklós Kőalját embereivel fegyveresen kiraboltatta s miután itt arról is van szó, hogy Ecsellő pusztáját elfoglalta, azt tartjuk, hogy Kőalja nem megyénkben feküdt, hanem A.-Fejérben.

# {476.} Kőfarka.*1467-ben (Km. prot. f. 35.) és 1468-ban (Arhciv. Vereins für Sieb. Landeskunde 2. B. 150.) emlittetik Kwallya = Kőalja, mint az Apaffyak ősbirtoka. Apaffy Mihály ekkor az egész falut Vingárti Geréb Jánosnénak Zsófiának vetette zálogba. A következő évben (Dl. 27184.) Mátyás király hűtlenség czímén elkobzott ezen faluját visszaadta. 1473-ban (gr. Bethlen ltár) Apaffy Mihály özvegye és fiai Ferencz, Lénárd, Miklós panaszolják, hogy 1469-ben Csupor Miklós Kőalját embereivel fegyveresen kiraboltatta s miután itt arról is van szó, hogy Ecsellő pusztáját elfoglalta, azt tartjuk, hogy Kőalja nem megyénkben feküdt, hanem A.-Fejérben.

Nevének változatai: 1418-ban*Dl. 28171. Kwfark. 1485-ben*Dl. 30911. Keöfarka. Oláh neve Piatra, kősziklás hegy lábánál fekszik, innen magyar neve.

A Nagy-Szamos jobbpartján, sík téren fekszik a Naszód felé vezető útban. Deéstől 36.2 kilométernyire a bethleni járásban.

Első birtokosai Szeszárma urai, a Harinnai Farkasok voltak, névszerint 1418-ban*Dl. 28171. Farkas Tamás. Lakosai oláhok.

1456-ban*Századok 1887. VIII. 80. V. László király Kőfarkát Harinnai Farkas Jánostól hűtlenség czimén elkobozván, azt Farkas Tamás fiainak János és Miklósnak adományozta.

1485-ben*Dl. 30911. Farkas Tamás kir. beleegyezéssel e birtokban magtalansága esetére örökösévé Héderfáy Mihályt tette.

1493-ben*Dl. 30344. és 30911. Ulászló király Farkas Tamás leányait Annát, Katalint (a ki később apácza lett Beszterczén), Margitot és Klárát s Farkas Miklós leányát Ilonát a szeszármai uradalomra nézve fiusitván, őket azon feltétel alatt, ha Farkas Tamás testvére Miklós fiágban kihal, ezen uradalomba beigtatni rendeli.

1502-ben*Km. prot. Michael 94. Farkas Tamás fia János magvaszakadása esetére e birtokra nézve sógorát Bikli Jánost teszi örökösévé.

1560-ban*Gr. Bethlen ltár. birtokosa Farkas Farkas.

1576-ban*Km. Kraszna B. 52. Szolnok int. B. 46. Báthory István a hűtlenségbe esett Harinnai Farkas János és Miklós e birtokát Báthory Kristófnak adományozta oda.

1577-ben*Km. Szolnok int. B. 25, 46. F. 5. Báthory abba be is igtattatott Péter János és Moldován Simon kenéz jelenlétében, de*Torma család ltára. néh. Farkas Farkas fiai János és Miklós őt attól eltiltották.

1581-ben*Km. prot. 1578: 113. és 1585-ben*Gyf. prot. Adam 188. Farkas János és Miklós újból tiltakoznak.

1589-ben*Gyf. cent. P. 19. Báthory Zsigmond e birtokát Báthory András bibornoknak adományozta oda, de beigtatásának 1590-ben*Km. prot. A. 35. Farkas Miklós {477.} és néhai testvérének fiai: Tamás, János, István, Ferencz és Mihály ellentmondtak.

1595-ben*Km. prot. A. 307. ugyanazok újból tiltakoznak.

1596-ban*U. o. 385. Tahy István e birtokot, melyet Báthory András hűtlensége miatt a fejedelem neki adományozott, nejére Kendy Zsuzsánnára hagyja.

1601-ben*U. o. B. 45. Tahy István Báthory Zsigmondtól nyert e birtokát nejére Kendy Zsuzsánnára hagyja.

1607-ben*Km. prot. B. 257. és 4. Lib. Reg. 189. Kendy Sándor fia István ez oláh falut Koch Ferencz beszterczei polgárnak 1000 frtért eladja.

1618-ban*Rettegi S. gyüjt. birtokosa Huszár István, ki itteni birtoka után ez évbeli lustrára egy gyalogpuskást állit ki.

1620-ban*Km. Szolnok int. H. 12. midőn Haller Zsigmond magát Bethlenvára tartozékaiba s így Kőfarkába is igtatni akarta, Koch Ferencz ellentmondott.

1632-ben*Km. Szolnok int. K. 6. Koch Ferencz e birtokát Kékedy Zsigmondnak eladta.

1638-ban*Gyf. Cent. Z. 37. Kékedy Zsigmond e birtokát rokonára Béldy Pálra és Jánosra hagyja.

1646-ban*Torma gyüjt. Kendy Judit Haller Istvánné birja.

1658-ban*Torma cs. ltára. Haller Istvánnak itt 10 adófizető jobbágya volt.

1660-ban*U. o. Barcsay Ákos Kékedy Zsigmond végrendelete alapján Béldy Pált e birtokban, melyet Barkóczy István és Zsigmondtól váltott magához, megerősiti, de az igtatásnak Bethlen Farkas, Gergely, Elek és Ferencznek özvegye Kemény Katalin ellentmondtak.

1663 okt. 19-én*Torma gyüjt. Apaffy fejedelem parancsára Béldy Pált a Kékedi Zsigmond végrendelete alapján itteni részébe beigtatják, de még ez évben*27. L. Reg. 722. Apaffy Mihály e birtokot, mely Béldy Pál kezén csak zálogjogon volt, Bethlen Farkas, Gergely és Eleknek adományozta.

1678-ban*E. F. L. III. 238. F. Gyf. Misc. I. fasc., 3. nr. 33. és gr. Bethlen ltár. a hűtlenségbe esett Béldy Pálnak e birtoka elkoboztatván, azt Apaffy Mihály Bethlen Frakas, Gergely és Eleknek adományozta.

1694-ben*Gyf. Szathmár fasc. 2. nr. 35, 56. birtokosa Bethlen Elek.

1786-ban*Erd. főkormsz. ltár. birtokosa gr. Bethlen Pál, van 57 jobbágya s 5 zsellére.

1816 körül*Megyei ltár. gr. Bethlen Pálné utódainak van itt 24 1/2 jtelke.

1820-ban*Erd. kanczellária ltára. birtokosa gr. Bethlen Károly, van 42 telke.

{478.} 1863-ban*Urb. Wes. 90. l. gr. Bethlen Pál úrbéri kárpótlásban részesült.

1866-ban*Erd. főkormsz. ltár. az itt összeírt 92 füstből egyetlen nemesi füst sem találtatott.

Birtokosai (1892–1898): gr. Bethlen Bálint: 796 kh. Öröklés id. gr. Bethlen Pál után. Földesi Sámuel: 181 kh. Örökölte apósa Lázár Mandel után, jelenleg a bethleni takarékpénztár tulajdona.

Adataink szerint oláh falu volt s lakosai Moldovából telepedtek be. Jelenben kisebb számban magyarok is lakják. Szorgalmas földmivelők és baromtenyésztők. Öltözetük házilag készült fehér harisnya, szürke czondraposztó kabát, tüszü, báránybőr, sapka, nyáron vászoning és lábravaló.

Épületeik rakófa zsendelyfedéllel, lakóházuk egy szoba, konyha és kamara.

1750-ben*U. o. a járás a községről van elnevezve.

Gör. kath. egyházközség temploma kőből épült 1888-ban s a Szent-Miklós tiszteletére szentelték fel 1890-ben. Anyakönyveit 1827. év óta vezeti. Papjai: Gáborfi József, jelenleg Pap Alimpius.

Felekezeti iskolájában Oláh-Nyiressel közösen fogadott tanitó tanit.

Református lakosai 1890-ben*Ev. ref. Névkönyv 77. l. M.-Nemegye szétszórt fiókegyházközsége 51 lélekkel.

1898-ban*U. o. 223. l. az ev. ref. egyház Magyar-Nemegye leányegyházközsége 43 lélekkel.

1868-ban*Esp. ltár. 39 ev. ref. lélekből férfi 22.

Ev. ref. temploma kőből épül 1888-ban.

Az ev. ref. egyháznak sem papja, sem tanitója itt nem lévén, e felekezet tanköteleseit iskolába sem járathatta. Az E. M. K. Egylet közbenjárására a minister megigérte, hogy állami iskolát felállitani hajlandó 5%-os pótadó s alkalmas helyiség felépitése esetén. Az egyesület gr. Bethlen Bálinttól telket s a szükséges mennyiségü követ s téglát kieszközölt, megszerzett, de az épitkezés fennakadt s így ma sincs iskolája.

Éghajlata egészséges, a keleti szél gyakori, jégverés ritkán fordul elő.

1775-ben*Erd. főkormsz. ltár. határának egy része sík s ez közepes termésü, más része hegyes és terméketlen. Földmivelés és baromtenyésztésből élnek. Deésre és Beszterczére járnak vásárba. Határa két fordulós, 6 ökörrel szántható, nagyobb része hegyes s ez nincs trágyázva, a téri rész két {479.} évben javitást kiván. Egy köböl őszi vetés a téren 35 kévével 7 kalangyát, szemül 2-2 vékát, a köves rész 4 kalangyával, másfél véka szemet ad, szintígy ereszt a tavaszi zabvetés is. Szőlője nincs, tüzelésre való erdeje elég; kaszálója fordulónként. Szántója 291 3/4 köböl férőü, elvetettek 146 köb. őszi, 102 köb. tavaszi gabonát, 17 1/2 köb. tengerit, szénarétje 118 szekérre való. Van 26 jármas ökre, 74 tehén, 25 tulok, 42 juh, kecske, 72 disznó és 25 méhköpüje. Főzőüst jövedelme 1 frt. Iparosa 2 fazekas, 3 kerekes, egy molnár az uraság részén s egy szűcs.

1822-ben*Cziráky. Urb. oszt. határa 2-od osztályu. Adó alatt van 283 köbölnyi szántó, 209 1/2 szekérnyi rétje és 35 ökör, ló, 33 tehén, 13 disznó.

Határának téri része jelenben kiváló termésü s terményei: tengeri, kevés búza, zab, alakor. Hazai fajta szarvasmarhát, kevés juhot, sertést és lovat tenyésztenek. Gyümölcse a beszterczei szilva és alma, körtve azonban kevés.

Itatója a N.-Szamos s a kis „Koplean” nevü tava. Épületköve bőven. A Szamoson 4 kerekü s kövü malma a gr. Bethlen Bálint tulajdona.

Határhelyek: 1678-ban*E. F. L. III. 238. f. Briszte, szántóföld.

1864-ben*Pesty Frigyes gyüjt. Tansiorele, Hotarul Petri, Berczulu Chinzei, Costa mare, Mocirla, Ceretiulu, Dumbravitza, La Gura Boului, (e szikláról azt tartja a nép, hogy itt egy aranyeke van elrejtve), Costa Lutianiloru, Copleanulu, Dosulu Buldului, Padure Domneasca, La Ceterna, Valea fontani, Sub Pastra Plesci, Pe Pogoru mare, Valea Safului, Sub Piatra Hulpi, Dosulu Budului, Caramida.

1898-ban Bolován, Zevojile, Keremi de Doszu buduluj, Pe Vale, Kopleán, Cserety, Mocsirle.

Lakossága: 1560-ban*Gr. Bethlen ltár. 24 jobbágy, egy zsellér lakosa van, kik összesen 24 házban laknak, van benne egy új és egy puszta ház.

1703 körül*Erd. főkormsz. ltár. 8 jobbágy, 13 zsellér, 5 szegény lakik benne, összes házainak száma 21, el van pusztulva 13.

1732-ben*Gr. Bethlen ltár. lakik itt 34 jobbágy 60 fiuval 35 telken, 3 zsellér 3 fiuval egy telken és 25 szegény bujdosó (lyptyitor).

1750-ben*Erd. főkormsz. ltár. van 41 jobbágy 33 1/2 telken 34 házban s egy ily özvegy egy telken és házban, 3 telkes zsellér 2 1/2 telken 3 házban, külsőség nélkül való zsellér 11, ugyanennyi telken és házban és 16 kóborló, kiknek nincs semmijök; együtt 48 telken 49 házban.

{480.} 1768-ban*E. F. L. III. 238. F. fiaikkal együtt 52 jobbágy lakosa van, összes lakóház 30.

1831-ben*Cons. stat. topogr. 408 lakossal.

1857-ben*Orsz. ism. tábla 102. l. házak száma 85, a lakosoké 504, ebből 5 róm. kath., 437 gör. kath., 37 ev. ref. és 25 zsidó.

1886-ban 442 lakosból 357 gör. kath., 50 helvét hitü és 35 zsidó.

1891-ben 524 lakossal, melyből 428 gör. kath., 50 ev. ref. és 46 zsidó.

Adója: 1703 körül*Erd. főkormányszéki ltár. 46 frt 50 kr., 11 és 3/4 köb. búza és ugyanennyi zab, 3 1/2 szekér széna s egy vágómarha. 1748-ban 223 frt 59 1/2 kr. 1749-ben*U. o. 243 frt 24 kr. 1755-ben 163 frt 32 kr. 1775-ben 318 frt 39 kr. 1822-ben 251 frt 51 kr. 1898-ban 1671 frt 6 kr.