# A zajzoni fürdő.*Mely 1700 lábnyira van a tengerszin fölött.

A zajzoni fürdő kétségtelenül nem csak Zajzon község területén, hanem a községben is fekszik, a mennyiben a község át rug a folyam bal partjára is, ott levén több lakház és az oláhok temploma. Az itt felbuzogó ásványos források ős időktől fogva a község birtokában voltak; egyszerű lakóinak azonban soha sem jutott eszébe a természet ez ingyen adományait megadóztatni, azt boldog-boldogtalan szabadon dij nélkül használhatta.

Brassó, a nyereség leső önalkotta földesur mindenütt, hol haszon mutatkozott, hűségesen meg szokott jelenni, s egyik szimatoló provisora által figyelmetessé tétetvén, hogy Zajzonban a község helyén oly ásványos források vannak, a melyek az ilyenekben szegény Barczaságon nagy értéküek s remélhetőleg hasznothajtók lennének; egy szakértőt küldött ki vizsgálatra*A zajzoni fürdőt legelőbb 1842-ben Schnell Péter vizsgálta meg tudományosan, ekkor kezdett figyelmet kelteni és épülni. s csak hamar Brassó ugy jelent meg mint foglaló; joga persze annyi volt ahoz mint a szamarkandi khánnak; de mikor tekintett e város jogra e szegény, prédaként körmei közé szoritott néppel szemben, sőt még a lefoglalással sem elégedett meg, hanem azt Zajzon község kötelékei közül teljesen kiszakitani és egyenesen közvetlenül Brassóhoz akarta csatolni; ezt azonban a Brassónak mindenben kedvező gubernium is megsokalta, s a lefoglalás ellen óvást tevőleg felfolyamodó Zajzon községnek panaszára ha a foglalást elnézte is, de legalább a községtől való elszakitást betiltotta*A mint az kitünik a gubernium levéltárában levő ez ügyre vonatkozó egész halom okmányból.. Azonban ezzel Zajzon községe nem sokat nyert, mert a jelentékeny jövedelmet hajtó fürdőn Brassó föltétlenül rendelkezik; annak minden jövedelmét elzsebeli, sőt még azt is megkisérlette, hogy a minden haszonélvezettől elzárt Zajzon községet a fürdő körüli ingyen munkálatokra rászoritsa, mert az illető inspector urak a régi urbéri viszony alapján már többször rá akarták szoritani a zajzoni népet arra, hogy ingyen munkával járuljon a fürdő emeléséhez, a mint az legközelebbről is a malomárok kitakaritásánál megtörtént, mert bár a malom és hullám fürdő használatát kizárólag a város élvezi, valamint a több ezer forintra menő curtaxából sem juttat a községnek semmit, mégis daczára ezen kizáratásnak az inspector ur a legszorgosabb mezei munka idő alkalmával kemény büntetés terhe alatt az egész falut kirendelte a malomárok kitakaritására, a mely önkényes rendeletnek a midőn az előljáróság vonakodott végrehajtást eszközölni, a birót vasra veretéssel fenyegette. Egy más alkalommal a fürdősétány hidait akarta megcsináltatni a községgel, majd ismét a fürdői idény alatt ott tanyázó csendőrség szállását akarta a községgel kifizettetni; s mind ez csak azért nem történt meg, mert Zajzonnak oly bátor előljárósága van, a mely a község jogainak védelmében a kurtavastól sem szokott megijedni. E szerint Zajzon község a természet jóvoltából területén fakasztott gyógyforrásoknak semmi hasznát nem élvezi, hanem csak terheit hordozza.

Igy áll a zajzoni fürdő jogviszonya, melynek ismeretével át lépünk a Zajzon folyó hidján, hogy magát a fürdőt is szemügyre vegyük. És e keskeny hid két külön országot választ el, mert mig a jobb parton magyar területen vagyunk, a bal parton egyszerre Németországba leszünk átvarázsolva, hol minden felirat, minden elnevezés, minden útmutató, minden figyelmeztető és intő tábla kizárólag csak német nyelven beszél nekünk. Itt a barbarnak nevezett magyar pénzét ugyan, ha ide jő, elfogadják; de nyelvét, lételét, s ezen magyar birodalomnak nevezett országban való jogosultságát teljesen ignorálják. Furcsa biz ez; de még furcsább az, hogy mi mint olyan loyalis vendégszerető nép az ily saját országunkban való paczkázást szó nélkül eltürjük; próbálná meg a világ bármely országában egy idegen gyarmatocska, egy inség nyomorában menhelyet kereső töredékecske, köréből és nyilvános helyeiről kiküszöbölni az országos nyelvet, tudom bizony, hogy hamar és nagyon furcsán rendreútasitaná vagy a kormány, vagy a nép sértett öntudata; de nálunk magyaroknál az efféle eltüretik, mert mi hagyományos vendégszeretetünknél fogva még akkor sem bántjuk a vendégjogot élvezőt, a mikor az saját lakunkból is ki akar szoritani. Szép valóban ezen bibliai felebarát-szeretet, hanem hogy hasznos, és hazai érdekeinkre nézve előnyös is lenne: azt már nem mondhatom.

A mi a zajzoni fürdő berendezését illeti, az igen szép és czélszerű, elannyira, hogy erdélyi fürdőink közt Előpatak, Borszék és Tusnád után a negyedik helyet követelheti magának. Van itt hideg lobogó, zuhany, hullám és meleg fürdő, igen szép sétányok, kényelmes nagy vendéglő, izléses lakházak, fedett sétány, szóval minden kényelem, mit pénzzel elérni lehet; és van sok vendége részint Brassóból, de az ország más részeiből, sőt külföldről is, mert Brassó igen jól tudja, hogy a fürdők látogatása a hirnevesebb orvosok megnyerésétől függ leginkább s azért gondoskodni szokott arról, hogy a bécsi, pesti és bukaresti orvosok sok oly betegséget találjanak, a melyekre a zajzoni fürdő jótékony hatású.

Zajzonnak három gyógyforrása van, mindháromnak birjuk dr. Greissing és Schnell által eszközölt vegytani elemzését, a mely állitólagosan oly előnyös eredményt mutat, hogy azokkal Európa kevés gyógyforrása mérkőzhetik. Ide iktatom vegyelemzésüket. Szerintük egy polgári fontban van:

| Ferdinánd | Ferencz | és Lajos forrásban*Melyek igy Ferdinánd, Ferencz császároktól és Lajos fhgről neveztettek.
Szikhalvagból | 4,69 | 0,61 | 0,47
Szikiblagból | 1,91 | 0,06 | –
Szénsavas szikélegből | 10,11 | 3,16 | 4,18
Szénsavas mészélegből | 3,51 | 3,56 | 4,40
Szénsavas keserélegből | 0,84 | 0,42 | 1,18
Szénsavas vasélegből | 0,11 | 0,58 | 1,19
Kénsavas szikélegből | 0,15 | 0,35 | 0,39
Kénsavas hamvélegből | – | – | 0,59
Vilsavas timélegből | – | – | 0,49
Kovasavból | 0,12 | 0,34 | 0,21
Összesen | 21,44 | 7,08 | 13,10 szemer
Szénsavból | 19,6 | 16,3 | 30,0 köb h.

A Ferdinánd forrás 8 R. foku, s 24 órában 4780 kupa vizet ad. A Ferencz forrás 7 1/2 R. fokú, forrása ennek, valamint a Lajos forrásnak nagyon gyenge.

Ezen vegybontás szerint a Ferdinánd forrás égvényes, konyhasós savanyuviz, oly iblany tartalommal, mely minden eddig ismert iblanyos vizeket felülmulna, és a Lajos forrás ugyanezen vegyelemzés szerint a legerősebb égvényes-vasas savanyuvizek közé volna sorozható. – Sokan vannak, kik e vegyelemzést nem tartják tökéletesnek, mások meg oly gyanusitásokat is hoznak fel, hogy nemcsak e vegyelemzést előzőleg tettek a forrásokba bizonyos, azok által nem tartalmazott alkatrészeket, hanem a fürdőidény alatt folytonosan bizonyos mennyiségű sodát szoktak az ivó-kutba beledobni; én hiszem, hogy ez csak élcz és ráfogás; de mert ilyek fölmerültek: nem ártana semleges szakférfiak által egy ujabb vegyelemzést tétetni. És most, miután a zajzoni forrásokat bemutattuk, széttekinthetünk a fürdő berendezése körül. A fürdőtelep tekintélyesebb része a folyam balpartján van, bár épületei közül egynémely a jobb parton foglal helyet; ilyen az igen szép és nagy vendéglő, mely Brassó városáé; mellette van Zajzon községnek 1863-ban épült községháza: egy emeletes nagy kőépület, mely méltán büszkesége lehet a községnek; ezen alól van dr. Béldi, szép épitészetű oszlopsoros háza, ezt követi Gingold Károly s végre zajzoni földész Dudás Márton szép nagy bérháza, az egyedüli, a mely által Zajzon községére a fürdőből közvetve, némi haszon háramlik. Még a jobb parton van az igen czélszerüen és fényüzéssel berendezett hullámfürdő is; egy a malom-árokból kivezetett viz-ér táplálja a terjedelmes, vetkező szobákkal körülvett úszodát. Ott, hol a Zajzon kristály hullámai az úszodába zajlanak, egy nagy kereket hoznak mozgásba, mely ismét az úszoda vizét hozza a fürdőkre nézve kellemes hullámzásba; egy másik gépezet a vizet fölvezeti a minden fajtáju zuhanyok táplálására. Egyáltalában az egésznek berendezése oly czélszerű, hogy az ilynemű fürdőknek valóban mintául szolgálhatna. Ennyi van a jobbparton; de mindaz, mi lényegileg a fürdőt teszi, azt a balparton találjuk, ott van legfelül a hideg lobogó*A székely a lobogva felbugyogó ásványos forrásokat egyszerüen lobogónak nevezi, ez azt hiszem, oly jó műszó, a mit általánossá lehetne tenni., melynek a szászok a hangzatos Ferencz forrás nevet adták. Alább van a díszes fedélzettel ellátott Lajos forrás, melyet kevésbé használnak; ezt követik sorban Langer senator, Greissing volt orator, Waldbaum és a gyógyszertár egyen-egyen igen csinos, mondhatni fényüzéssel épült nagy házai, melyek mind a fürdővendégek elszállásolására szolgálnak. Ezen alól van a fürdő-telep központja a Ferdinánd forrás, mely az ujabb időben szivattyúra alkalmaztatott. A forrás felett oszlopokon nyugvó kupola van, melynek belsején e körirat áll:

Glücklich durch Jahrhunderte fliesse heiliger Born! und spende Gesundheit dem Menschengeschlechte. A Ferdinánd forrás képét melléklem. Közvetlen e mellett van a fedett sétány, hol esős időben a vendégek folytathatják italcurájukat, szemben a zenészek erkélye; ezen alól következik a valóban csinos berendezésű szép sétány, melynek sürű lombsátra alatt helyezkednek el az ásványos meleg fürdőknek csinos épületkéje*Hol 11 szobában meleg kád, eső és alzuhanyfürdők vannak, mind igen czélszerüen berendezve, a sétány utakkal és ülő helyekkel van ellátva. Hol most ezen gyönyörű sétány van, 40 éve a Zajzon patak folyt, 1840 tájat szorittatott el onnan a folyó, töltetett fel és ültetett be.. Ezen fürdőháznak is melléklem képét. Ezek mögött van a fürdő kis eldorádója, a Schwarzenbergnek keresztelt hegyoldal*Ezt igy hg Schwarzenberg itt jártának emlékére keresztelték a brassaiak, mert az előtt egyszerűen Feketehegy volt a neve., melyet mesterségesen növelt gyönyörű fenyves erdő árnyal; üde légkört terjesztő fenyvesek közt kanyargó s nyugpadokkal ellátott útak vezetnek a tetőre, honnan elragadó kilátás nyilik egyfelől a Barczára, másfelől a Zajzon völgyére, a melynek hátterében a Szászbércz fölé emelkedő Csukás roppant sziklatömege alkotja a legelragadóbb panorámák egyikét. E hegység még alább eső s még magasabb csúcsát, melyet a zajzoniak Szakadátnak hivnak, Aussicht-nek keresztelték a mindent, még a talajt is germanizáló brassaiak. A „kilátás” elnevezés az innen feltáruló nagyszerű körlátvány által igazolva van; de szomorú kilátás helye volt ez 1849-ben a magyarokra nézve, amennyiben a Brassó által kétszer hazánkra vezetett muszkáknak a tömösi csata után e hegyfokon tanáyzott őrserge, mely a mutatkozó honvédek elfogására innen nem egyszer csapott le. Akkor szomorú aussicht volt a hazafiakra, bárha mint most, épp ugy kedves lehetett a brassaiakra nézve. A hegyfok végén vannak a tatrangiak és szemben ezzel, a Zajzon völgye túlfelén, a zajzoniak kőbányái, honnan épület- és kövezetre is igen alkalmas szilárd trachyt kőlapokat faragnak. Lent a völgyben pedig a szomszédos három község mészkatlanai füstölögnek*Zajzonnak van két, Tatrangnak három, Pürkerecznek négy mészkatlana, a katlanok az illetékes ecclesiáké; de csekély használati díjért ott minden községi lakos égethet meszet; ez régen igen nagy, most csekélyebb mérvben folyik, mert a fa hova-tovább drágább és bajosan szerezhető, mészkövet a Bodza felé nyuló völgyek hegyeiből nyernek, mert bár a község közeli hegyek trachyt képződésüek, de egy kissé hátrább a Bodza köri mészkő tömb előfutványai mutatkoznak, a melyek a mészégetéshez pompás anyagot szolgáltatnak., mert e faluk népe nagyon csekély terjedelmű határai mellett kevés gabonát termelhetvén, leginkább kőbányászat és mészégetésből tartja fenn életét. S most búcsut veszünk Zajzon kies völgyétől, hogy a hétfalu legutolsóját, a legszélről fekvő Pürkereczet meglátogassuk.