# Forrásjegyzék

## Tanúk Erdély múltjáról

Deér József: A középkori Erdély. Magyar Szemle 1934. (XII.) 194–205.

Jakab Elek: Az egykori Erdély nemzeti színeiről. Századok 1888. (XII.) 435–447.

Köpeczi Sebestyén József: Erdély címere. Turul 1917. (XXXV.) 33–48.

Fabritius Károly: Erdélynek Honter János által készített térképe 1532-ből. Bp., 1878. (Értekezések a történeti tudományok köréből VII.)

Mika Sándor: Erdélyi hadizászlók 1601-ből. Turul 1893. (XI.) 9–12.

Szádeczky Kardoss Lajos: A székely székek. Részlet: A székely nemzet története és alkotmánya. Bp., 1927. 29–61.

Bíró Vencel: Ősi magyar emlékek Kolozsmonostoron. Pásztortűz 1929. (XV.) 534–536.

Juhász Kálmán: A Maros menti hiteleshelyek legrégibb emlékei. Erdélyi Múzeum 1930. (XXXV.) Új folyam I. 258–270.

Bíró Vencel: Az erdélyi fejedelmek temetkezése. Erdélyi Irodalmi Szemle 1929. (VI.) 74–91.

Rass Károly: Erdélyi iskoláztatás és tudományosság a középkorban. Cluj-Kolozsvár, 1924.

Bíró Vencel: Erdély XVI–XVII. századi kereskedelmének történetéhez. In: Emlékkönyv Kelemen Lajos születésének nyolcvanadik évfordulójára. Kolozsvár, 1957. 64–77.

Gyalókay Jenő: Erdély várai 1736-ban. Hadtörténeti Közlemények 1935. (XXXVI.) 234–257.

Bíró Vencel: Az erdélyi udvarház gazdasági szerepe a XVII. század második felében. Kolozsvár, 1945.

Jakab Elek: Volt-e erdélyi országos levéltár? Részlet: A levéltárakról, tekintettel a magyar államlevéltárügyre. Bp., 1877. 60–67.

Kristóf György: Tudományos intézetek Erdélyben 1919-ig. Kolozsvár, 1942. (Erdélyi Tudományos Füzetek 135. sz.)

I. Tóth Zoltán: A balázsfalvi művelődési központ kialakulása. Részlet: Az erdélyi román nacionalizmus első százada 1697–1792. Bp., 1946. 227–241.

Jancsó Elemér: Az erdélyi magyar színészet hőskora. Részlet: Az erdélyi magyar színészet hőskora 1792–1821. Káli Nagy Lázár visszaemlékezései. Kolozsvár, 1942. 6–12. (Erdélyi ritkaságok I. kötet).

Gáldi László: Az Erdélyi román tudományos élet. In: Magyarok és románok. Szerk.: Deér József és Gáldi László. II. kötet. Bp., 1944. 384–391. (A Magyar Történettudományi Intézet Évkönyve 1944)

László Ferenc: A kézdivásárhelyi ágyúlelet. Igazi Gábor Áron-ágyú. Részlet: Táj és hagyomány. Válogatott írások. Bukarest, 1978. 129–131.

## Erdély népei

Kniezsa István: A magyarság megtelepedése Erdélyben. Részlet: Erdély a honfoglalás korában és a magyarság megtelepedése. In: Erdély és népei. Szerk.: Mályusz Elemér. Bp., 1941. 19–34.

Moldován Gergely: A román jobbágyok történetéből. Részlet: A románság. Politikai, történelmi, néprajzi és nyelvészeti közlemények. II. kötet, Nagybecskerek, 1896. 239–246. (Történeti, nép- és földrajzi könyvtár LV. kötet)

Neugeboren Emil: A szászok történelmi fejlődése. Részlet: Az erdélyi szászok. Bp., 1913. 8–35.

Pukánszky Béla: Erdélyi szászok és magyarok. Részlet. Pécs, 1943. 45–70.

Ioan Slavici: Gyermekkorom útjai. Részlet: A világ, amelyben éltem. Ford.: Dávid Gyula. Bukarest, 1980. 24–41. és 64–91. (Téka)

Dinicu Golescu: Utazásaim leírása. Részlet. Ford.: Beke György. Bukarest, 1978. 29. és 34–44. (Téka)

Szongott Kristóf: Szamosújvár múltja. Részlet: A magyar–örmény metropolisz. Szamosújvár szabad királyi város monográphiája 1700–1900. III. kötet. Szamosújvár, 1901. 19–25.

Eisler Mátyás: Az erdélyi zsidók múltjából. Erdélyi Múzeum 1901. (XVIII.) 95–101. és 155–162.

## Erdély vallásai

Karácsonyi János: Az erdélyi püspökség története 1526-ig. In: Az erdélyi katholicizmus múltja és jelene. Dicsőszentmárton, 1925. 16–30.

Bíró Vencel: Bethlen Gábor és az erdélyi katholicizmus. Erdélyi Irodalmi Szemle. 1929. (VI.) 253–273.

Pokoly József: Az erdélyi protestantizmus történelmi jelentősége. Részlet: Az erdélyi református egyház története I. kötet. 1556–1604. Bp.,1904. 1–8.

S. Szabó József: A lutheránizmus elterjedése. Részlet: A protestantizmus Magyarországon. Bp., 1928. 14–25.

Gál Kelemen: Az unitáriusok és a szombatosok. Részlet: A kolozsvári unitárius kollégium története 1568–1906. I. kötet Cluj, 1935. 59–71.

Sztripszky Hiador–Alexics György: A görögkeleti románok. Részlet: Szegedi Gergely énekeskönyve XVI. századbeli román fordításban. Bp., 1911. 29–42.

Lupás János: A vallás-unio. Részlet: Az erdélyi görögkeleti egyház és a vallásunio a XVIII. század folyamán. Bp., 1904. 13–25.

Ávedik Félix-Alexa Ferenc: Az örmény nép vallása és az örmény egyház. Részlet: Az örmény nép múltja és jelene. Bp., 1922. 21–27. (Magyarországi Örmények Egyesületének kiadványa III.)

Bethlen Gábor kiváltságlevele a zsidókhoz. Ford.: Singer Jakab. In: A kolozsvári zsidóság emlékkönyve. Szerk.: Carmilly-Weinberger Mózes. New York, 1970. 8–9.

## Erdély művészete

Köpeczi Sebestyén József: A középkori nyugati műveltség legkeletibb határai. Cluj-Kolozsvár, 1929. (Erdélyi Tudományos Füzetek 19. sz.)

Vámszer Géza: A szakadáti román kori műemlék templom. Első megjelenése: Szakadát. Egy szebenmegyei magyar szórvány. Kolozsvár, 1940. Átvéve Vámszer összegyűjtött munkáit tartalmazó kötetből. Részlet: Életforma és anyagi műveltség. Néprajzi dolgozatok, gyűjtések, adatok. Bukarest, 1977. 223–230.

Huszka József: Magyar szentek a Székelyföldön a XV. és XVI. századokban. Archeológiai Értesítő 1886. (VI.) Új folyam. 123–134.

Köpeczi Sebestyén József: A brassai Fekete-templom Mátyás kori címerei. Cluj-Kolozsvár, 1927. (Erdélyi Tudományos Füzetek 8. sz.)

Victor Roth: Erdélyi oltárok. Archeológiai Értesítő 1917. (XXXI.) Új folyam. 87–99.

Kelemen Lajos: A küküllővári tatárfej. Művészeti Szalon 1928. (III.) 1–5.

Bunyitay Vince: Szilágy megye középkori műemlékei. Részlet. Bp., 1887. (Értekezések a történeti tudományok köréből XIII/6. sz.)

Kövér Béla [Hampel József]: Az „erdélyi” zománcról. Archeológiai Értesítő 1895. (XV.) Új folyam 289–311.

Csabai István: Az erdélyi reneszánsz művészet. Részlet. Bp., 1934. 7–13.

Kelemen Lajos: Erdélyi magyar templomi karzat- és mennyezetfestmények a XVII. századból. Részlet. Erdélyi Tudományos Intézet Évkönyve 1944. 156–218.

Kelemen Lajos: A Mezőség széléről. Erdély 1899. (IX.) 50–59.

Kelemen Lajos: Kalotaszeg történelmi és műemlékei. Kolozsvári Szemle 1944. (III.) 97–112.

Kelemen Lajos: Kolozsvár építészeti és művészeti emlékei a XIX. század közepéig. Részlet: Művészettörténeti tanulmányok. Sajtó alá rendezte: B. Nagy Margit. II. kötet Bukarest, 1982. 105–164.

Bíró József: Erdélyi kastélyok. Részlet. Bp., 1943. 11–35. és 117–124.

Siklóssy László: A régi Erdély amatőrjei. Erdélyi Irodalmi Szemle 1926. (III.) 57–68.

Balogh Ilona: Magyar fatornyok (A magyar faépítészet emlékei Erdélyben). Részlet. Bp., 1935. 47–63. (Néprajzi füzetek 1. sz.)

Kós Károly: A székely ház. In: Emlékkönyv a Székely Nemzeti Múzeum ötvenéves jubileumára. Szerk.: Csutak Vilmos. Sepsiszentgyörgy, 1929. 647–659.

Bierbauer Virgil: A Székelyföld templomairól. Magyarságtudomány 1942. (I.) 140–154.

Szinte Gábor: Az erdélyi román fatemplomok. A Magyar Nemzeti Múzeum Néprajzi Osztályának Értesítője. Az „Ethnográphia” melléklete. Bp., 1913. 1–2. füzet 1–31.

Botos János: A berethalmi vártemplom. Pásztortűz 1928. (XIV.) 327.

Buday Árpád: Erdély művészettörténeti jelentősége. Nagyenyedi album. Szerk.: Lukinich Imre. Bp., 1926. 49–78.