# Drámák és szerepek mutatója

Virtus próbaköve a szerencsétlenség – Kotzebue ötfelvonásos érzékenyjátékát Ernyi Mihály fordította magyarra; az említett előadás 1807. május 8-án volt Pesten.

Formenterai remete – Kotzebue–Verseghy háromfelvonásos, 1793 óta műsoron lévő érzékenyjátékát 1808. január 22-én mutatták be Pesten.

Kodrusz – Cronegk ötfelvonásos szomorújátékát id. Wesselényi Miklós ültette át magyarra, egyetlen pesti előadása 1808. június 24-én volt.

Sobri – A kedvelt betyártémának több feldolgozása ismert; Fekete Gáboré nem maradt ránk.

Természet leánya – Lafontaine érzékenyjátékát az 1830-as években általában Gózon Imre fordításában játszották, négy felvonásban.

Tolvajkulcs – Vogel-Láng Ádám háromfelvonásos érzékenyjátéka.

Jegyzőkönyv – Kotzebue-Lőcsei Sámuel vígjátéka, három felvonásba.

Gyászvitézek – Szigligeti Ede négyfelvonásos történelmi drámájának 1838. június 8-án volt az ősbemutatója a Pesti Magyar Színházban.

Aline – Treitschke-Kiss János háromfelvonásos tündérbohózata.

Notre-Dame-i harangozó – Victor Hugo regényét Birchpfeiffer dramatizálta. Magyarra nemcsak Fáncsy Lajos fordította le, hanem Pály Elek is, a kisebb vándortársulatok lehetőségeihez alkalmazva a hatfelvonásos, sok szereplőt igénylő darabot.

Újholdvasárnapi gyermek – Müller–Perinet kétfelvonásos daljátékát a németek Pesten 1794 óta játszották, így Déryné aggodalma érthető.

Kincsásók – Méhul-Seyfried kétfelvonásos daljátéka 1807 óta volt műsoron a pesti német társulatnál.

Svájci család – Weigl-Castelli daljátékában Emelina teljes szerepét Déryné előbb énekelte németül; magyarul csak hónapokkal később, Székesfehérvárott. A németek műsorán Pesten a darab 1810 óta szerepelt.

Bűvös vadász – Weber-Kind háromfelvonásos operáját Pály Elek fordította; Déryné először Kolozsvárott 1825. március 19-én énekelte Agatha szerepét.

Sevillai borbély – Rossini operáját, Sterbini szövegére, Szerdahelyi József fordításában 1826 óta játszották magyarul. Az egykorú adatok szerint a korai magyar operajátszás legjobb produkciója volt.

Othello – Nem Shakespeare tragédiájáról van szó, hanem Rossini operájáról, amelyben Déryné Desdemona szerepét énekelte, Bántó Sámuel magyar szövegével.

Don Juan – A da Ponte szövegére írt Mozart opera hazai bemutatója 1826-ban volt, a librettót Pály Elek fordította. Déryné Donna Anna szólamát énekelte.

Tolvaj szarka – Rossini–Guilielmi vígoperájának 1826-ban, január 18-án volt az ősbemutatója Kolozsvárott. Szövegét szintén Pály fordította.

Szerelem gyermeke – Kotzebue–Verseghy ötfelvonásos érzékenyjátéka 1792 óta volt sikerdarabja a magyar színészetnek. 1812-es, május 24-én tartott előadásán Katona József nem szerepelt.

Talált gyermek – Brühl-Bárány Péter vígjátéka 1812-ben Pesten nem volt műsoron.

Abellino – Zschokke ötfelvonásos színdarabját Benke József fordításában játszották. Nincs adatunk arra, hogy Katona fellépett volna a címszerepben. Déryné azonban csak a darab címében téved: Katona valóban játszotta egy három estén előadott drámaciklus főszerepét; ez a hasonló témájú Ferrandino volt, Hensler négyfelvonásos rablódrámája (1812. június 14. 21. 28.).

Karácsony éjszakája – Katona József háromfelvonásos darabja, ismertebb nevén: a Lucza széke karácson éjszakáján, pesti bemutatója 1812. december 26-án volt.

Pestis – Déryné Katona Ziska, a taboriták vezére című drámájára gondol, amelynek főhőse pestisben hal meg.

A Rózsa-harc, vagy az ártatlan legyek a szemtelen pókok között – Katona egyetlen vígjátéka valóban nem került színre, szövege is csak 1886-ban jelent meg először.

Lear király – Shakespeare tragédiáját ekkor még nem Vörösmarty Mihály klasszikussá lett fordításában, hanem Vajda Péter és Jakab István németből készült átültetésében játszották.

Velencei nő – Anicet-Bourgeois ötfelvonásos drámája, fordította Egressy Béni.

Tisztújítás – Nagy Ignác négyfelvonásos vígjátéka 1842-ben elnyerte az akadémiai pályadíjat; színpadra 1843-ban került.

Harmincéves kártyás – Ducange három felvonásos színjátékát Jakab István fordította.

A farsangi iskola – Vahot Imre négyfelvonásos vígjátéka, bemutatója 1844-ben volt.

Charlotte kapitány – Bayard és Dumanoir két felvonásos vígjátéka – Egressy Béni és Csepregi Lajos fordításában – 1843 óta szerepelt a műsoron.

Angelo – Victor Hugo négyfelvonásos szomorú játéka 1836-tól a vándortársulatok műsorán is gyakran felbukkant, elsősorban hatásos szerepei miatt. Csató Pál fordította magyarra.

Moór Károly – Schiller Haramiák című drámájában.

Fehérek – Mallefille és d'Artigues ötfelvonásos drámáját Egressy Béni fordította. Hazai ősbemutatója 1842-ben volt.

Mátyás király – A kedvelt történelmi téma számos feldolgozása közül ezúttal Balog István–Egressy Béni zenés vígjátékáról van szó (Mátyás diák, bemutató: Nemzeti Színház, (1844. június 29.), amely a cinkotai icce közismert történetét dolgozta fel.

XII. Károly Bendernél – Ziegler-Murányi Zsigmond négyfelvonásos vitézi játéka Zitah Mani néven is szerepelt a műsoron. Az említett eset a székesfehérvári színtársulat pesti vendégjátéka alkalmából, 1819. június 11-én történt.

Spekuláció pénz nélkül – Kotzebue vígjátéka, Szerdahelyi József fordításában.

Gróf Valtron – Möller ötfelvonásos szomorú játéka Kónyi János fordításában, a magyar színészet legrégebbi sikerdarabjainak egyike volt. A leírt jelenetek tanúsága szerint az 1819-es és 1820-as mohai szabadtéri előadásokra alaposan átdolgozták.

Norma – Bellini operáját, Romani szövegére 1836-ban mutatták be Kassán, majd 1837-ben a Pesti Magyar Színházban, Szerdahelyi József szövegével.

Eljegyzés a lámpafény alatt – Szuper rosszul emlékszik a címre. Valószínűleg Degré Alajos Eljegyzés álarc alatt című vígjátékáról van szó (műsoron 1845 óta), ezt keveri össze Offenbach csak 1857-ben írott egyfelvonásos operettjével: Eljegyzés lámpafénynél.

Senetterre marquisnő – Mélesville és Duveyrier háromfelvonásos vígjátéka Egressy Béni átültetésében.

Embergyűlölő – Kotzebue iskolát csinált, európai sikert aratott érzékenyjátékában, az Embergyűlölés és megbánás-ban Kótsi előbb Horst, majd az Esméretlen szerepét játszotta. Fordította Koré Zsigmond.

Hamlet – Shakespeare tragédiáját Schröder német átdolgozásában, Kazinczy Ferenc magyar szövegével játszották; az újabb kutatások szerint hazai bemutatója 1793. november 23-án volt Kolozsvárott, Kótsival a címszerepben.

II. Fridrik – Ziegler-Mérey Sándor Incognito vagy a fejedelem titkos utazása című darabjának főszerepe.

Molai Jákob – Kalchberg-Benke József ötfelvonásos szomorújátékának, A templáriusok-nak főszerepe, a templomos rend nagymestere: Kótsi 1806 óta játszotta.

Generális Slenszheim – Spiess-Ihászi Imre négyfelvonásos érzékenyjátékának címszerepe, Kótsi először 1794 júniusában játszotta.

Galotti Emilia – Lessing ötfelvonásos tragédiájában Kótsi nemcsak Odoardo szerepét játszotta, (először 1804. március 27-én Kolozsvárott), hanem a magyar fordítás is az ő munkája.

Don Ceasario – Wolf ötfelvonásos vígjátékát Komlóssy Ferenc fordította magyarra. Kolozsvári bemutatója 1828-ban volt.

Csörgősapka – A zenei egyveleggel kísért, három felvonásos énekes játék szövegét Schikaneder, Mozart Varázsfuvolá-jának librettistája írta, magyarra Szerelemhegyi András ültette át, 1795 óta szerepelt a műsoron.

Európa elragadtatása – Meisl mitológiai paródiáját Komlóssy Ferenc fordította.

Vérpohár – A leírt jelenet alapján a darab nem azonosítható.

A szegény költő – Kotzebue 1813-ban megjelent egyfelvonásosát csak későbbi fordításban ismerjük. A Déryné említette előadás nem adatolható, valószínű, hogy nem Pesten, hanem Miskolcon történt.

Egyiptomi út – Spiess-Aszalay János három felvonásos vígjátékának Benke 1808 óta volt szereplője.

Ármány és szerelem – Schiller ötfelvonásos tragédiája Pesten és Kolozsvárott egyaránt 1795-ben került színpadra. Az említett előadás 1834. május 10-én volt a budai Várszínházban.

Machbet – Shakespeare drámáját, Döbrentei Gábor fordításában, 1812 óta játszották.

Figaro – Sevillai borbély

Garabonciás diák – Munkácsy János háromfelvonásos, nagy sikerű tündérbohózata; 1834-es bemutatója után további tizenhárom előadást ért meg három esztendő alatt Budán.

Orleánsi szűz – Schiller tragédiáját 1834-ben Komlóssy Ferenc fordításában adták Budán.

Sappho – Grillparzer tragédiáját Inántsi Pap Gábor fordította, bemutatója Székesfehérvárott volt, 1819. november 22-én.

Erzsébet királyné – Schiller Stuart Mária című drámájának több korabeli fordítása volt. Először 1822-ben játszották Székesfehérvárott.

Griseldis – Halm három felvonásos színjátékát Fáncsy Lajos fordította.

Kegyencek – Birchpfeiffer-Kovacsóczy Mihály ötfelvonásos drámája, 1837 óta játszották.

Belizár – Schenk szomorújátéka volt (Kiss János magyar szövegével) a Pesti Magyar Színház nyitódarabja 1837. augusztus 22-én, Vörösmarty Mihály Árpád ébredése című prológusával egy műsorban. A címszerepet Megyeri játszotta.

Bánk bán – Katona József tragédiáját, amelynek ősbemutatója 1833-án volt Kassán, a kisebb vándortársulatok csak 1845, a pesti felújítás nagy sikere után vették műsorukra.

Kinizsi – Szigligeti Ede háromfelvonásos vígjátéka, noha az Akadémia 1842. évi pályázatán második díjat nyert, a színpadon valóban nem aratott sikert: a Nemzeti Színházban mindössze két előadást ért meg.

Mátyás király választása és koronáztatása – Szentjóbi Szabó László 1793 óta játszott drámáját ezúttal koronázási tablóval egészítették ki.

Bátori István – A szerző itt valószínűleg Szigligeti Pókaiak című ötfelvonásos szomorújátékára gondol, amelyben Bátori István is szerepel.

Angyal Bandi – A népszerű betyártörténetet Balog István eredetileg három estére terjedő drámaciklus formájában dolgozta fel, ennek bemutatója 1812-ben zajlott Pesten. Vidéki vándorlásaik során természetesen rövidítve, összevonva játszották.

Kulmhegyi haramiák – Cuno-Komlóssy Ferenc ötfelvonásos színjátéka.

Bohó Misi – Goldsmith-Schröder ötfelvonásos vígjátéka, Aszalay János fordításában; egyike volt a legtöbbet játszott daraboknak. 1795 óta volt műsoron; Minden lépés egy botlás címen is szerepelt.

Tündérlak – Hirschfeld-Láng Ádám népszerű, 1812 óta játszott vígjátékát 1840-ben korszerűsítették: ekkor szövegét Egressy Béni, zenéjét pedig Szerdahelyi József dolgozta át.