# 13. Prunus armeniaca L. - Kajszibarack (Sárgabarack) (Syn.: Armeniaca vulgaris Lam.) [Rosaceae - Rózsafélék]. "Rózsabarack"

a: Virágos ág b: Téli rügyes hajtás c: Szirom d: Csészelevél (nagyítva) e: Virág hosszmetszete f: Terméses hajtás g: Gyümölcs hosszmetszete h: Csíranövény. | Alacsony termetű fa, levelei kerek-tojásdadok, csúcsuk kihegyezett, szélük csipkés. Virágai csaknem ülők, illatosak, rózsásfehérek. Termése gömbös, narancssárga, bársonyos felületű csontárja sima. Vadon nő Nyugat- és Közép-Ázsiának nagy területein, keletre egészen Pekingig. Állítólag Nagy Sándor hozta Ázsiából Görögországba. Plinius mint római gyümölcsöt ismerteti. Meszes homok- vagy lösztalajon érzi magát jól, meleg- és napfényigényes. A fagyoktól sokat szenved. Súlyos pusztulást okoz állományaiban a "gutaütés". Bár a szélsőségeket nem tűri, a Duna-Tisza közén alakult ki nagyobb termesztőterülete, ezenkívül Észak-Dunántúlon, a Nyírségben és Gönc vidékén. Export és gyümölcsíz-készítés szempontjából legfontosabb, keresett gyümölcsünk. Különös zamata, nagy (10-14%) cukor-, valamint jelentős vitamintartalma teszik közkedveltté nyersfogyasztását is. Nagy mennyiségben használja fel a konzerv- és szeszipar. Magva cukrászipari nyersanyag. A Kárpát-Medencében kialakult kajszifajták az egész világon ismertek. Fontosabbak a "Korai piros", a "Magyar kajszi", a "Borsi-féle kései rózsa", a "Rakovszky" kajszi stb.