A
Statisztikai Közlemények,
a
Statisztikai és Nemzetgazdasági Közlemények
és a
Nemzetgazdasági Szemle

repertóriuma

1861—1892

Összeállította:

Hernádi László Mihály

PÉCS
2005

Előszó

A repertórium egy régi változatát már elkészítettem 1980-ban a KSH Könyvtárában, a TEXT-PAC programcsomag szerint, amit más földolgozásokhoz használtak. Így nem volt lehetőségünk a munkámhoz szükséges módosításokra. Tudomásul kellett venni az ebből adódó korlátokat és hiányosságokat. Közülük is a legsúlyosabb, hogy a tárgyszavas részben az egyes bibliográfiai tételeknél a számítógép nem írta ki a szerzőt. De még így is érdemes volt elkészíteni a munkát, hiszen még e hibával együtt is ez a legrészletesebb tartalmi föltárás.
A mostani munkámhoz a pécsi Egyetemi Könyvtár tudományos titkára, Bogárdi János írt programot. Az általam használtak közül messze a legjobbat. Fölhasználásával az általam készített első hazai számítógépes egyedi repertórium javított változatát nyújtom át a szíves érdeklődőknek.

Pécs, 2005. július 11.					           Dr. Hernádi László Mihály

Bevezetés

A folyóiratról

A Magyar Tudományos Akadémia Statisztikai Bizottmánya 1861-ben indította meg folyóiratát. Toldy Ferenc titkár az előszóban így ír a célokról: “Egyik fontos ága a honismeretnek a jelennek statisticai viszonyai kitisztázása: a népességi s ezzel összefüggő biostaticai, az ipar és kereskedelmi, a gazdasági és pénzügyi, a közoktatási és műveltségi viszonyok kikutatása és tudományos előadása; mely ethnográphiai, műveltségtörténeti és természet-tudományi tekintetben új igazságok termékeny forrását képezi; de nem kevésbbé fontos gyakorlati szempontból is: a politikára, közigazgatásra, nemzetgazdaságra és közegészségügyre nézve nélkülözhetetlen adatokat nyújtván. Míg tehát ekkép tudományosan kezelve egyfelül magasb természeti törvények felismerésére vezet, másfelül a státusférfiúnak vezérpontokat szolgáltat a társadalom mindennemű érdekei pontosb felismerésére és kifejtésére.”
 A folyóirat 1872–1873. és 1875–1876. években szünetelt, neve kétszer, köteteinek számozása háromszor változott:

–  Statisztikai Közlemények                                      1861–1864      		1–6. kötet
–  Statisztikai és Nemzetgazdasági Közlemények      1865–1871		1–8. kötet
–  Nemzetgazdasági Szemle			   1874		    	1. kötet
–  Nemzetgazdasági Szemle
           Új folyam			            	            1877–1892	            	1–16. kötet

A folyóirat szerkesztői:

–  Hunfalvy János		1861–1868
–  Keleti Károly		1869–1871
–  Halász Imre		     1874
–  György Endre		1877–1886
–  Heltai Ferenc		1887–1888
–  Jekelfalussy József	1889–1892

Az évek során változott a periodicitás, a terjedelem és némiképpen a belső szerkezet is. Kezdetben évi 2 kötet, kötetenként 2 füzet, később, már mint Nemzetgazdasági Szemle évi 12 füzet jelent meg. Ezzel párhuzamosan a terjedelem is növekedett. Szerkezetére mindvégig jellemző az egyes füzetek elején közölt nagyobb tanulmányok és a több-kevesebb éven át élő, az egyes számok végén található állandó rovatok. A folyóirat állandó rovatai:

–  Folyóiratszemle				1887–1889
–  Hazai Szakirodalom			1877–1879
–  Irodalmi Szemle				1889–1892
–  Irodalom				1889–1892
–  Könyvészet				1868, 1874–1886
–  Könyvismertetés				1874–1889
–  Könyvszemle				1889–1892
–  Közgazdasági Havi Krónika		1889–1892
–  Külföldi Szakirodalom			1877–1879
–  Nekrológ				1877–1886
–  Nemzetgazdasági és Statisztikai
	         Bizottság ülései /NSB-ülés/		1877–1886
–  Vegyesek, egyveleg  /V/			1861–1892

A repertóriumról

Az eredeti összeállítást a KSH Könyvtárában a KSH IBM 370-es számítógépével, a TEXT-PAC programcsomag szerint készítettem. Ahhoz képest a mostani repertórium legfontosabb változása, hogy minden megjelenési helyen a teljes bibliográfiai leírás látható. Két részből áll:

–  szerzői rész
a szerzők betűrendjében, azon belül az egyes bibliográfiai leírások a közlés időrendjében követik egymást

–  tárgyszavas rész
KWOC-index, a keresőoszlop egy-egy releváns szava alatt az egyes bibliográfiai leírások a közlés időrendjében követik egymást

A KWOC-index /Keyword out of context: szövegkörnyezetből kiemelt kulcsszó/-index egy cím minden egyes releváns szavának betűrendi helyén közli a szerzőt, a teljes címet és a lelőhelyet (év, évfolyam, oldalszám). Az 1877–1878-as és az 1881–1883-as köteteknél a füzetenkénti ismétlődő lapszámozás miatt az évfolyam száma után a füzet száma következik.
A folyóirat címvariánsait nem jelöltük az indexben, mert azok visszakereséskor az évszám alapján biztonsággal eldönthetők.
A tételesen fel nem dolgozott rovatok a megjelölt éveken belül többnyire minden füzet végén megtalálhatók. Az utolsó három állandó rovatot a repertóriumban részletesen feldolgoztuk, mert mindegyik kiemelkedő tudomány- és statisztikatörténeti jelentőséggel bír.
Néhol kisebb-nagyobb változtatást végeztünk a címben; a régies írásmód (pl. gymnasiumaink) és a ma már nem használt kifejezések (pl. lébészeti – légköri) miatt. Ezért a repertórium csupán a kereséshez jó segédeszköz, betűhív bibliográfiai leírás közvetlenül csak a folyóiratból készíthető.
A Vegyesek, egyveleg rovathoz tartozó tételeket a lelőhely után zárójelben V betűvel jelöltem.

Szerzői rész
	
Acsády Ignác
		Acsády Ignác: A magyar postaügy történetéhez.
		=1887. 11. 174–189.

		Acsády Ignác: Közgazdasági állapotaink a XVI. és XVII. században. 1–4.
		=1888. 12. 16–37.; 245–264.; 621–659.; 809–877.

		Braun Sándor: Könyvismertetés. Acsády Ignác.
		=1889. 13. 106–113.

		Acsády Ignác: Statisztika és történetírás.
		=1889. 13. 441–458.

		Acsády Ignác: Könyvismertetés. Grünwald Béla.
		=1890. 14. 277–280.

		Acsády Ignác: Ipartörténetünk feladatai.
		=1890. 14. 375–387.

		dr. –: Könyvismertetés. Acsády Ignác.
		=1890. 14. 535–538.

		Acsády Ignác: Könyvismertetés. Békésy Károly.
		=1890. 14. 923–926. [Válaszok: 1116–1119.]

		Acsády Ignác: Könyvismertetés. Szederkényi Nándor.
		=1890. 14. 1111–1116.

		Acsády Ignác: Könyvismertetés. Baross Gábor.
		=1891. 15. 698–702.

		a.–: Könyvismertetés. Acsády Ignác.
		=1891. 15. 959–960.

Adler, Georg
		Ballagi Béla: Könyvismertetés. Georg Adler.
		=1889. 13. 114–124.

Alpha
		Alpha: Teendőink Fiuméban.
		=1889. 13. 530–539.

		Alpha: Fiume tengerészetéről.
		=1890. 14. 857–870.

Apáthy István
		Vizneker Antal: Felelet dr. Apáthy István úrnak a jogi vizsgálatok reformja tárgyában.
		=1889. 13. 330–343.

Apponyi Albert
		Magyar benyomások Amerikáról.
		=1883. 7. 4. 1–14.

Arányi Miksa
		Arányi Miksa: Válasz a “Néhány szó az életbiztosításról” című cikkre.
		=1890. 14. 612–626.

Araskhaniantz, Awetis
		H.: Könyvismertetés. Awetis Araskhaniantz.
		=1883. 7. 8. 71–72.

Argyll
		Weisz Béla: Könyvismertetés. Argyll.
		=1878. 2. 1. 156–163. /V/

Asbóth János
		–y.: Könyvismertetés. Asbóth János.
		=1892. 16. 386–387.

Athanász Szilárd
		Athanász Szilárd: Jászfényszaru mezőváros statisztikai leírása.
		=1867. 3. 58–75.

Bagehot, Walter
		Könyvismertetés. Walter Bagehot, Emil Hermann Hartwich.
		=1874. 1. 212–226.

Balás Adolf
		Balás Adolf: A magyarországi bányászat 1859-ben.
		=1861. 1. 155. /V/

Ballagi Aladár
		dr. –: Könyvismertetés. Ballagi Aladár.
		=1890. 14. 353–355.

Ballagi Béla
		Ballagi Béla: Könyvismertetés. Georg Adler.
		=1889. 13. 114–124.

Ballagi Géza
		Ballagi Géza: A községi adókról.
		=1877. 1. 3. 116–127.

		Ballagi Géza: Könyvismertetés. Haller Károly.
		=1877. 1. 4. 126–130. /V/

		Haller Károly: Könyvismertetés. Ballagi Géza.
		=1878. 2. 1. 146–151. /V/

		Ballagi Géza: Megjegyzések Haller Károly észrevételeire.
		=1878. 2. 1. 151–156. /V/

		Ballagi Géza: A magyarországi népmozgalom statisztikája.
		=1878. 2. 2. 119–129.

Balogh Jenő
		Balogh Jenő: Könyvismertetés. Földes Béla.
		=1889. 13. 561–567.

Balogh Vilmos
		Balogh Vilmos: A mezőrendőrségről szóló törvényjavaslat ismertetése.
		=1889. 13. 196–220.

Bamberger Béla
		Vizneker Antal: Könyvismertetés. Bamberger Béla.
		=1890. 14. 1017–1025.

		Bamberger Béla: Egy valutarendezés története és sorsa.
		=1891. 15. 337–354.

Bamberger Lajos
		Vécsey Sándor: Az arany jövője Bamberger Lajos világításában. 1–2.
		=1878. 2. 3. 106–117.; 4. 20–33.

Bánffy Béla
		Bánffy Béla – Szuesz Ede: Eszmecsere a dunai lánchajózás tárgyában.
		=1881. 5. 1. 57–72.

Baross Gábor
		Baross Gábor: A helyi (községi) kormányzat Amerikában.
		=1883. 7. 5. 32–44.

		– a –a.: Könyvismertetés. Baross Gábor.
		=1889. 13. 975–980.

		Jekelfalussy József: Könyvismertetés. Baross Gábor.
		=1890. 14. 1099–1106.

		Acsády Ignác: Könyvismertetés. Baross Gábor.
		=1891. 15. 698–702.

		x. y.: Könyvismertetés. Baross Gábor.
		=1891. 15. 1112–1122.

		Ráth Zoltán: Könyvismertetés. Baross Gábor.
		=1892. 16. 1026–1031.

Baross Károly
		Baross Károly: A különbözeti ügyletek.
		=1890. 14. 38–51.

Barsi József
		Barsi József: Elemi tanügy, a kalocsai érseki megye területén 1861/2.
		=1862. 4. 213–225.

		Barsi József: Elemi tanügy, az esztergami érseki egyházmegye területén 1861/2.
		=1862. 4. 275–315.

		Barsi József: Az elemi tanügy állása a székesfehérvári püspöki megyében 1861/2-ben.
		=1863. 5. 89–99.

		Barsi József: Elemi tanügy az egri érseki megye területén 1861/2-ben.
		=1863. 5. 100–122.

		Barsi József: Elemi tanügy a besztercebányai püspöki megye területén 1861/2-ben.
		=1863. 5. 123–136.

		Barsi József: Elemi tanügy a rozsnyói katholikus egyházmegye területén 1861/2-ben.
		=1863. 5. 222–234.

		Barsi József: Elemi tanügy a nagyváradi egyházmegyében 1861/2-ben.
		=1863. 5. 235–248.

		Barsi József: Elemi tanügy a nyitrai római kath. egyházmegye területén 1861/2-ben.
		=1863. 5. 249–261.

		Barsi József: Elemi tanügy a pécsi római kath. egyházmegyében 1861/62-ben.
		=1864. 6. 89–106.

		Barsi József: Elemi tanügy a győri róm. kath. egyházmegye területén 1861/2-ben.
		=1864. 6. 107–123.

Barsi József: Elemi tanügy a szombathelyi róm. kath. egyházmegye területén 1861/2-ben.
		=1864. 6. 175–191.

		Barsi József: Elemi tanügy a kassai római kath. egyházmegye területén 1861/2-ben.
		=1864. 6. 192–205.

Barsi József: Elemi tanügy a csanádi római katholikus egyházmegye területén 1861/2-ben.
		=1865. 1. 72–95.

Barsi József: Elemi tanügy a szepesi római katholikus egyházmegye területén 1861/2-ben.
		=1865. 1. 96–109.

Barsi József: Elemi tanügy a szatmári római katholikus egyházmegye területén 1861/2-ben.
		=1865. 1. 172–185.

		Barsi József: Elemi tanügy a váci római katholikus egyházmegye területén 1861/2-ben.
		=1865. 1. 186–203.

		Barsi József: Elemi tanügy a veszprémi k. egyházmegye területén 1864/5-ben.
		=1866. 2. 44–63.

Barsi József: A nyilvános elemi tanügy Magyarországban a r. kath. érsekségekben és püspökségekben 1861/2-ben.
		=1866. 2. 309–317.

		Barsi József: A vasút befolyása a népesedésre.
		=1867. 4. 129–148.

		Barsi József: A világforgalom állása 1860–1865.
		=1868. 5. 3–46.

		Barsi József: Trieszt hajóforgalma 1868-ban.
		=1868. 5. 262–271.

		Barsi József: A magyar–horvát tengerpart hajóforgalma 1864–1868.
		=1870. 7. 222–315.

		Barsi József: Az ágostai hitvallású evangélikusok egyházi és iskolai ügyei Erdélyben.
		=1871. 8. 127–171.

Beckmann, J. D.
		dr. –: Könyvismertetés. J. D. Beckmann.
		=1891. 15. 292–295.

Bedő Albert
		Bedő Albert: Az erdészeti ügyek közigazgatási kezelése hazánkban.
		=1882. 6. 3. 1–31.

Bedő Albert: A Horvát- és Szlavónországokkal egyesített katonai határőrvidék beruházási alapja.
		=1889. 13. 929–934.

Békés András
		Békés András: A tűzbiztosítás bajai.
		=1891. 15. 744–765.

Békésy Károly
		Békésy Károly: Adalék a földjáradék elméletéhez.
		=1888. 12. 711–716.

		Acsády Ignác: Könyvismertetés. Békésy Károly.
		=1890. 14. 923–926. [Válaszok: 1116–1119.]

Beőthy Leó
		Beőthy Leó: Ausztria és Magyarország kereskedelme 1866-ban.
		=1868. 5. 75–131.

		Beőthy Leó: A világipar a XIX. század második felében.
		=1869. 6. 237–277.

		–r.:/ Könyvismertetés. Beőthy Leó.
		=1883. 7. 2. 89–90. /V/

Berényi Pál
		Berényi Pál: Kereskedelmi szakoktatásunk reformálásáról.
		=1891. 15. 235–244.

		dr. –: Könyvismertetés. Berényi Pál.
		=1892. 16. 851–852.

Bernát István
		Bernát István: Rodbertus-Jagetzow és a német agrarius mozgalmak.
		=1883. 7. 2. 1–20.

		Bernát István: A vízjogi törvény megalkotásához.
		=1883. 7. 5. 76–80.

		Bernát István: Gazdasági egyesületeink működése 1882-ben.
		=1883. 7. 9. 44–51.

		Bernát István: A kelet-indiai búza versenye.
		=1887. 11. 205–210.

Bernát István: A magyar malomipar állása a világpiacon, különös tekintettel az amerikai viszonyokra.
		=1888. 12. 1–15.

		Bernát István: Könyvismertetés. I. de Varigny.
		=1889. 13. 407–413.

		Bernát István: Az iparoktatás fejlődése Württembergben.
		=1889. 13. 950–960.

		Bernát István: Az ipar fejlesztése Württembergben 1848. óta.
		=1890. 14. 328–341.

		–y.: Könyvismertetés. Bernát István.
		=1891. 15. 620–621.

Bethlen András
		Bethlen András: Néhány szó az "International"-ról.
		=1877. 1. 1. 136–143.

		Bethlen András: Marhatenyésztési érdekeink.
		=1879. 3. 239–258.

		Bethlen András: A regale megváltásáról.
		=1880. 4. 575–582.

		Bethlen András: A "regale" megváltásáról.
		=1882. 6. 1. 1–16.

		y. –: Könyvismertetés. Bethlen András.
		=1892. 16. 320–328.

Bethlen Farkas
		Bethlen Farkas: Adatok Erdély viszonyairól, különös tekintettel az adózási rendszerre.
		=1867. 4. 3–35.

		Bethlen Farkas: Erdély közlekedési eszközeiről.
		=1867. 4. 79–96., 2 térk.

		Bethlen Farkas: Az osztrák birodalom pénzügyi viszonyai.
		=1867. 4. 149–165.

Bezerédj Viktor
		Bezerédj Viktor: A közutak- és vámokról szóló törvényjavaslat.
		=1889. 13. 829–852.

Biasini Domokos
		Biasini Domokos: A halászat rendezésének kérdéséhez.
		=1885. 9. 329–333.

Bihari Mór
		Bihari Mór: A cukoradó története Magyarországon. 1–2.
		=1883. 7. 7. 14–38.; 8. 20–53.

Bíró Pál
		–y.: Könyvismertetés. Bíró Pál.
		=1891. 15. 458–459.

Block, Maurice
		Pólya Jakab: Könyvismertetés. Maurice Block.
		=1890. 14. 540–543.

Bodoki Lajos
		Bodoki Lajos: Franciaország vízi útjai és csatornahálózata.
		=1880. 4. 315–319. /V/

Bolles, Albert S.
		H.: Könyvismertetés. Albert S. Bolles.
		=1883. 7. 8. 70–71.

Borovszky Károly
		Borovszky Károly: Magyarország szőlőművelése és bortermelése.
		=1887. 11. 584–614.

		Borovszky Károly: A dohányjövedék Magyarországban. 1–4.
		=1888. 12. 210–235.; 334–374.; 542–568.; 660–682.

Borszéky Soma
		Borszéky Soma: A szabadalmi ügy.
		=1877. 1. 4. 130–134. /V/

Bosányi Endre
Bosányi Endre: Szeszadótörvényhozásunk és a szeszfőzés kisipara az állampénzügyek és az alkoholizmus szempontjából.
		=1888. 12. 127–145.

		Bosányi Endre: A malomipar szerepe és jelentősége közgazdaságunkban.
		=1891. 15. 985–1053., 2 térk., 2 mell.

		Bosányi Endre: Adatok a malomipar köréből.
		=1891. 15. 1128–1143.

Brachelli
Kőrösi József: Könyvismertetés. Morpurgo, Brachelli, Neumann, Schwicker, Engel, Schwanebach.
		=1877. 1. 1. 144–158.

Braun Sándor
		Braun Sándor: Könyvismertetés. Acsády Ignác.
		=1889. 13. 106–113.

		Braun Sándor: A vándoripar szabályozása.
		=1890. 14. 128–141.

		Braun Sándor: Könyvismertetés. Jekelfalussy József, Vargha Gyula.
		=1890. 14. 462–465.

		Braun Sándor: Könyvismertetés. Propper N. János.
		=1890. 14. 639–641.

		Braun Sándor: Agrártörekvések Magyarországban.
		=1890. 14. 697–711.

Brentano, Lujo
		Brentano, Lujo: A keresztényszocialisztikus mozgalom Angliában.
		=1883. 7. 7. 39–50.

Brüll Lipót
		Könyvismertetés. Brüll Lipót.
		=1883. 7. 7. 60–61.

Bueck
		Joób Lajos: Könyvismertetés. Bueck, Cernuschi, Jacoby.
		=1881. 5. 4. 123–135. /V/

Bujanovics Sándor
		Bujanovics Sándor: A kisbirtokosok országos földhitelintézete.
		=1879. 3. 223–238.

		Bujanovics Sándor: A felvidéki, különösen a sárosmegyei kivándorlásról.
		=1881. 5. 3. 47–63.

Burchard Konrád
		Keleti Károly – Dessewffy Aurél – Burchard Konrád: Pályázatok bírálati jelentése.
		=1891. 15. 1107–1112.

Burckhardt, A. E.
		Ráth Zoltán: Könyvismertetés. F. Schuler, A. E. Burckhardt.
		=1889. 13. 124–130.

Carnot, Sadi
		Carnot, Sadi: Jelentés a nagy francia közmunkákról.
		=1881. 5. 4. 135–143. /V/

Cernuschi
		Joób Lajos: Könyvismertetés. Bueck, Cernuschi, Jacoby.
		=1881. 5. 4. 123–135. /V/

Chélard, Raoul
		–e–: Könyvismertetés. Raoul Chélard.
		=1890. 14. 1025–1028.

Chevalier, Michel
		Mándy Lajos: Michel Chevalier művei és emlékezete.
		=1880. 4. 177–188.

Clarc
		Földes Béla: Könyvismertetés. Clarc.
		=1890. 14. 359–361.

Courcelle-Seneuil, Jean Gustave
Courcelle-Seneuil, Jean Gustave: A köztisztviselők helyzete, kinevezése, előléptetése és nyugdíja.
		=1885. 9. 9–27.

Courtois, Alphons
		th.–: Könyvismertetés. Alphons Courtois.
		=1890. 14. 1028–1031.

Crump, Arthur
		Földes Béla: Könyvismertetés. Arthur Crump.
		=1890. 14. 81–83.

Csáky Albin
		Roszner Ervin: Könyvismertetés. Csáky Albin.
		=1890. 14. 60–70.

		–r.: Könyvismertetés. Csáky Albin.
		=1890. 14. 1106–1111.

		György Aladár: Könyvismertetés. Csáky Albin.
		=1892. 16. 221–228.

Csáky Gyula
		Csáky Gyula: A tanyabérrendszer.
		=1883. 7. 5. 1–18.

Csarada János
		Thallóczy Lajos: Könyvismertetés. Csarada János.
		=1882. 6. 5. 82–85. /V/

Csillag Gyula
		Csillag Gyula: A talajjavítási és vízszabályozási hitelügy jogi szervezéséről.
		=1881. 5. 3. 90–112.

		–r.: Könyvismertetés. Csillag Gyula.
		=1883. 7. 2. 88–89. /V/

		Csillag Gyula: Telekkönyv és kataszter.
		=1884. 8. 194–213.

		Csillag Gyula: Irányeszmék a reálhitel fejlesztése körül.
		=1889. 13. 587–614.

		Csillag Gyula: A bajor talajjavítási hitelintézet.
		=1891. 15. 729–743.

Csopey László
		Veszelovszky P. Mihály: Az agrár-kérdés Oroszországban. Ford. Csopey László.
		=1887. 11. 139–152.

Csukási Károly
		Csukási Károly: Pestváros bűnügyi statisztikája 1867–1868.
		=1869. 6. 90–125.

Darányi Ignác
		Darányi Ignác: A Tiszavölgy kérdései.
		=1877. 1. 4. 70–85.

Dékány Mihály
		Dékány Mihály: A Tiszaszabályozásról.
		=1877. 1. 3. 144–146. /V/

Dékány Mihály: Vízügyeink, különösen a Tiszaszabályozás és ármentesítés fejlődéséről. 1–2.
		=1878. 2. 3. 24–71.; 4. 97–113.

		György Endre: Könyvismertetés. Dékány Mihály.
		=1885. 9. 818–823.

Dell' Adami Rezső
		Dell' Adami Rezső: A vízi jog szabályozásához.
		=1882. 6. 8. 47–66.

Dessewffy Aurél
		Dessewffy Aurél: A kereskedelmi szerződések megújítása előtt.
		=1877. 1. 1. 72–90.

		Dessewffy Aurél: Az arany jövője.
		=1878. 2. 2. 31–57.

Dessewffy Aurél – György Endre: A hazai közlekedésügy viszonyairól és kívánalmairól.
		=1880. 4. 229–266.

		Keleti Károly – Dessewffy Aurél – Burchard Konrád: Pályázatok bírálati jelentése.
		=1891. 15. 1107–1112.

Deutsch Antal
		Deutsch Antal: Az elsőbbségi kölcsönök conversiója.
		=1887. 11. 81–90.

		y. –: Könyvismertetés. Deutsch A[ntal].
		=1892. 16. 1031–1032.

Deutsch József, ifj.
		Deutsch József, ifj.: Tanulmány a répacukoradóról.
		=1887. 11. 843–890.

Dobner Rudolf
		Dobner Rudolf: Az általános jövedelmi adó, mint adóreformtényező.
		=1871. 8. 67–91.

		Dobner Rudolf: A mezőgazdaság Szászországban.
		=1871. 8. 284–325.

		Dobner Rudolf: Az adótörvényhozás.
		=1877. 1. 1. 197–198. /V/

		Dobner Rudolf: Az egyenes adók Ausztriában.
		=1877. 1. 3. 138. /V/

		Dobner Rudolf: Az egyenes adók reformjára vonatkozó tervezetek Ausztriában.
		=1877. 1. 4. 39–55.

		Dobner Rudolf: A földadókataszter.
		=1880. 4. 56–77.

		Keleti Károly: Könyvismertetés. Dobner Rudolf.
		=1880. 4. 137–145. /V/

		Dobner Rudolf: Közgazdasági állapotaink.
		=1880. 4. 374–394.

Dobránszky Péter
		Dobránszky Péter: Természet és társadalom.
		=1877. 1. 1. 169–177.

		Dobránszky Péter: Gyógyhelyeink és ásványvizeink értékesítéséről.
		=1882. 6. 6. 38–56.

Drahotuszky Rezső
		Könyvismertetés. Drahotuszky Rezső.
		=1879. 3. 600–604. /V/

Durand, L.
		dr. –: Könyvismertetés. L. Durand.
		=1892. 16. 68–69.

Eisenstädter Lukács
		Eisenstädter Lukács: A birtokközösség az orosz községek parasztsága közt.
		=1877. 1. 3. 110–115.

		Eisenstädter Lukács: A demokrácia viszonya a nemzetgazdaságtanhoz.
		=1878. 2. 2. 133–143. /V/

Engel
Kőrösi József: Könyvismertetés. Morpurgo, Brachelli, Neumann, Schwicker, Engel, Schwanebach.
		=1877. 1. 1. 144–158.

Enyedi Lukács
		Enyedi Lukács: A munkás-biztosításokról.
		=1889. 13. 172–195.

		Enyedi Lukács: A valutakérdésről.
		=1889. 13. 777–807.

Érkövy Adolf
		Könyvismertetés. Érkövy Adolf.
		=1883. 7. 9. 52–55.

Faller Gusztáv
		Faller Gusztáv: Közlemények a hazai bányászat köréből. Selmecbánya.
		=1861. 1. 56–64.

Fáy Béla
		Fáy Béla: Az italmérési jog mint új állambevételi jog.
		=1879. 3. 128–136. /V/

		Fáy Béla: Az agrárpolitika és az adórendszer.
		=1888. 12. 75–106.

Fekete Ignác
		Fekete Ignác: Szabadalmi jogunk reformja.
		=1884. 8. 46–75.

		Fekete Ignác: A valutaügy és a szociális kérdés.
		=1884. 8. 316–324.

		Fekete Ignác: Valutapolitika és pénzverési statisztika.
		=1884. 8. 590–601.

		Fekete Ignác: A legújabb bimetallista agitatio.
		=1885. 9. 409–421.

		Fekete Ignác: A monarchia jegybankja 1818–1885.
		=1886. 10. 401–411.

Fekete Ignác: A legújabb statisztikai munka. Magyarország statisztikája. Keleti Károly és Jekelfalussy József közreműködésével szerk. Láng Lajos.
		=1887. 11. 55–63.

		Fekete Ignác: Az angol gyarmatok értekezlete.
		=1887. 11. 310–316.

Felix, Ludwig
		Matlekovits Sándor: Könyvismertetés. Ludwig Felix.
		=1889. 13. 567–571.

Fellner Simon
		Mándy Lajos: Könyvismertetés. Fellner Simon.
		=1883. 7. 7. 51–57.

		Fellner Simon: A vasúti tarifák reformálásának kérdéséhez. 1–4.
		=1884. 8. 89–126.; 177–193.; 273–315., 1 mell.; 353–371.

Fényes Elek
Fényes Elek: Párhuzam a magyar koronai birodalom és az ausztriai német, lengyel és cseh koronai országok közötti területi, népességi, had- és pénzügyi tekintetben.
		=1867. 3. 245–305.

Fenyvessy Adolf
		Fenyvessy Adolf: Új közmunkák Franciaországban.
		=1878. 2. 2. 64–88.

		Fenyvessy Adolf: A szabad kereskedés és védvám új világításban.
		=1878. 2. 3. 122–128. /V/

		Fenyvessy Adolf: A vízszabályozás Poroszországban.
		=1879. 3. 361–379.

		Fenyvessy Adolf: A földadó új szabályozása.
		=1879. 3. 573–599.

		Fenyvessy Adolf: Budapest községi háztartása.
		=1882. 6. 9. 22–37.

		Fenyvessy Adolf: Két beteg ipar. (Cukoripar, szeszipar.)
		=1887. 11. 5–22.

		Fenyvessy Adolf: A fővárosi új kölcsön.
		=1889. 13. 81–96.

		Fenyvessy Adolf: Az italmérési jövedék.
		=1889. 13. 887–893.

		Hegyeshalmy Lajos: Könyvismertetés. Fenyvessy Adolf.
		=1890. 14. 280–283.

		Fenyvessy Adolf: A nemzetközi munkásvédő értekezlet.
		=1890. 14. 667–696.

		Fenyvessy Adolf: A horvát kvóta.
		=1891. 15. 640–646.

Fenyvessy Ferenc
		Fenyvessy Ferenc: A német szociális bajok, s azok orvoslása az adóreform által.
		=1884. 8. 26–37.

Fest Vilmos
		Fest Vilmos: Magyarország útjai. 1–3.
		=1865. 1. 204–297.; 1886. 2. 161–232.; 1867. 3. 3–57., térk.

Fiáth Miklós
		Fiáth Miklós: A háziállatok összeírása 1884-ben. 1–2.
		=1886. 10. 1–27.; 202–255.

		Fiáth Miklós: Magyarország háziállat-állományának megoszlása.
		=1887. 11. 109–118.

Forray Arthur
		Forray Arthur: A pénzügyminiszter javaslata a közadók kezeléséről.
		=1874. 1. 319–349.

Földes Béla
		Weisz Béla: Két angol mű a bankügyről.
		=1877. 1. 1. 200–202. /V/

		Weisz Béla: Könyvismertetés. Cliffe Leslie.
		=1877. 1. 1. 208. /V/

		Weisz Béla: Újabb irányok az angol nemzetgazdaságtanban.
		=1877. 1. 3. 85–94.

		Weisz Béla: Románia statisztikája.
		=1877. 1. 3. 132–136. /V/

		Weisz Béla: Colbert.
		=1877. 1. 4. 56–69.

		Weisz Béla: A községi pénzügyről.
		=1878. 2. 1. 76–101.

		Weisz Béla: Könyvismertetés. Argyll.
		=1878. 2. 1. 156–163. /V/

		Weisz Béla: A gazdasági szabadság érvényesülése Angliában.
		=1879. 3. 37–54.

Weisz Béla: A háború és béke befolyása a közgazdaságra és különösen a külkereskedelemre.
		=1879. 3. 153–154. /V/

		Weisz Béla: Eszmék a magyar ipar kérdéséhez.
		=1879. 3. 380–400.

		Mándy Lajos: Könyvismertetés. Weisz Béla.
		=1879. 3. 473–475. /V/

		Mándy Lajos: Könyvismertetés. Weisz Béla.
		=1879. 3. 619–623. /V/

		Weisz Béla: Közgazdasági viszonyok az ókori római köztársaságban.
		=1880. 4. 1–55.

		Weisz Béla: Magyarország adószolgáltatása 1838-1877.
		=1880. 4. 513–535.

		– y. –: Könyvismertetés. Földes (Weisz) Béla.
		=1881. 5. 2. 126–136. /V/

		y.: Könyvismertetés. Földes (Weisz) Béla, Pekár Imre, Láng Lajos.
		=1881. 5. 3. 113–146. /V/

		Földes Béla: A tulajdonjogról.
		=1882. 6. 2. 1–10.

		Földes Béla: NSB-ülés.
		=1882. 6. 2. 79–84. /V/

		Földes Béla: NSB-ülés.
		=1882. 6. 3. 68–72. /V/ [Helyreigazítás: 5. 68. /V/]

		Földes Béla: Az államvasúti rendszer kérdése az olasz parlament előtt.
		=1882. 6. 4. 1–22.

		Földes Béla: NSB-ülés.
		=1882. 6. 4. 81–92. /V/

		Földes Béla: NSB-ülés.
		=1882. 6. 5. 68–74. /V/ [Helyreigazítás: 6. 80. /V/]

		Földes Béla: NSB-ülés.
		=1882. 6. 6. 80–88.

		Földes Béla: A statisztikai szemináriumokról.
		=1882. 6. 7. 32–43.

		Földes Béla: NSB-ülés.
		=1882. 6. 9. 50–61. /V/

		Földes Béla: NSB-ülés.
		=1883. 7. 2. 82–88. /V/

		Könyvismertetés. Földes Béla.
		=1883. 7. 10. 76–78.

		Földes Béla: Könyvismertetés. Mulhall.
		=1886. 10. 703–708. /V/

		Balogh Jenő: Könyvismertetés. Földes Béla.
		=1889. 13. 561–567.

		Földes Béla: Könyvismertetés. Arthur Crump.
		=1890. 14. 81–83.

		Földes Béla: Könyvismertetés. Clarc.
		=1890. 14. 359–361.

		Földes Béla: Ázsió és külkereskedelem.
		=1891. 15. 377–394.

Frangeš, Simon
		Frangeš, Simon: Horvát-Szlavonországok bortermelése.
		=1890. 14. 931–944.

		Frangeš, Simon: Horvát-Szlavonországok gyümölcstermelése.
		=1890. 14. 1035–1040.

		Frangeš, Simon: A mezőgazdasági viszonyok Horvát-Szlavonországokban.
		=1890. 14. 1123–1139.

Frecskay János
		Frecskay János: A találmányok szabadalmazásának önállósítása.
		=1886. 10. 293–305.

Frecskay János közli
Frecskay János közli: Két külföldi szakvélemény a szabadalmi törvényjavaslat felől. 1– . [A folytatást nem találtam meg.]
		=1887. 11. 124–138.

Friedmann Lipót
		Friedmann Lipót: A munkások kötelező biztosítása balesetek ellen.
		=1889. 13. 881–886.

Gaál Jenő
		Vargha Gyula: Könyvismertetés. Gaál Jenő.
		=1891. 15. 1122–1125.

		Gaál Jenő: Békés vármegye közgazdasági és közművelődési állapota.
		=1892. 16. 414–459.

		Gaál Jenő: Csanád vármegye közgazdasági és közművelődési állapota. 1–2.
		=1892. 16. 664–693.; 741–760.

Gajári Ödön
		Gajári Ödön: Néhány szó a vármegyékről.
		=1889. 13. 739–746.

Galgóczy János
		Maurer Vilmos: Könyvismertetés. Galgóczy János.
		=1878. 2. 1. 132–138. /V/

		Galgóczy János: Hitelügyeink szabályozásának kérdéséhez.
		=1878. 2. 2. 1–30.

		Galgóczy János: A keleti világkereskedés jövő útvonalai.
		=1878. 2. 3. 72–82.

Galgóczy Károly
		Galgóczy Károly: Magyarországi takarékpénztárak. 1–4.
		=1861. 1. 89–105.; 2. 83–98.; 1862. 4. 24–46.; 5. 211–221.

		Galgóczy Károly: Magyarország borászata.
		=1861. 2. 222–246.

		Galgóczy Károly: Borkereskedésünk.
		=1862. 3. 230–248.

		Galgóczy Károly: Pesti magyar kereskedelmi bank.
		=1862. 4. 3–24.

Galgóczy Károly 
		Galgóczy Károly: Cs. kir. szabadalmazott első dunagőzhajózási társaság.
		=1862. 4. 59–73.

Galgóczy Károly: Népességi mozgalmak az ágostai vallásfelekezet dunántúli szuperintendenciájában 1861-ben.
		=1863. 5. 275–279.

		Galgóczy Károly: Népesedési mozgalmak a helvét hitvallásúak közt 1861-ben.
		=1863. 5. 280–299.

		Galgóczy Károly: Ausztria cukortermelése 1864-ben.
		=1865. 1. 333. /V/

		Galgóczy Károly: Községi háztartás. 1–3.
		=1874. 1. 55–68.; 121–134.; 365–376.

		Galgóczy Károly: A telepítések mai fontossága és feltételei.
		=1879. 3. 1–36.

		Galgóczy Károly: Morócz István. Nekrológ.
		=1882. 6. 1. 17–21.

Gámán Zsigmond
		Gámán Zsigmond – Jekelius Jenő: Könyvismertetés.
		=1889. 13. 747–776.

Gamp, C.
		F. M.: Könyvismertetés. C. Gamp.
		=1883. 7. 9. 61–64.

Gelléri Mór
		Gelléri Mór: Ipartársulataink szervezése és iparunk fejlesztése.
		=1877. 1. 1. 178–186.

		Könyvismertetés. Gelléri Mór.
		=1883. 7. 7. 63–65.

		Gelléri Mór: A brüsszeli kereskedelmi múzeum.
		=1883. 7. 10. 52–66.

		Gelléri Mór: A kiállításokról hajdan és most. 1–2.
		=1884. 8. 721–763.; 804–849.

		Gelléri Mór: A kivitel és a külkereskedelem fejlesztése.
		=1887. 11. 30–54.

Gerlóczy Gyula
		Gerlóczy Gyula: A budai kir. magyar műegyetem történeti és statisztikai szempontból.
		=1867. 4. 59–78.

		–m.: Könyvismertetés. Gerlóczy Gyula.
		=1882. 6. 7. 65–71. /V/

		Vizneker Antal: Könyvismertetés. Gerlóczy Gyula.
		=1891. 15. 290–292. [Válaszok: 363–365.]

Ghyczy Kálmán
		Ghyczy Kálmán nyilatkozata a magyar pénzügyekről.
		=1874. 1. 395–397. /V/

Giffen, Richard
		Giffen, Richard: A nemzetközi cukorkereskedelem.
		=1885. 9. 38–43.

Glatter Eduárd
		Glatter Eduárd: Pest-Pilis gazdasági viszonyai.
		=1861. 2. 5–30.

Gorove István
		Gorove István: A vámpolitika a védegylet korában.
		=1881. 5. 3. 81–89.

Gruber Lajos
		Lánczy Gyula: Könyvismertetés. Gruber Lajos.
		=1877. 1. 4. 120–123. /V/

Grünwald Béla
		Grünwald Béla: Zólyommegye közgazdasági viszonyai.
		=1887. 11. 241–269.

		Grünwald Béla: A régi Magyarország.
		=1887. 11. 691–729. [A kezdő oldal téves lapszámozás.]

		Acsády Ignác: Könyvismertetés. Grünwald Béla.
		=1890. 14. 277–280.

György Aladár
		György Aladár: A szibériai nagy pacific-vasút.
		=1891. 15. 664–672.

		György Aladár: Könyvismertetés. Csáky Albin.
		=1892. 16. 221–228.

György Endre
		György Endre: A keleti vasúti csatlakozások nemzetgazdasági jelentősége.
		=1874. 1. 31–54.

		György Endre: Gyakorlati adatok a munkabér alakulásának kérdéséhez.
		=1874. 1. 288–318.

		György Endre: Az angol törvényhozás a vasutakról.
		=1874. 1. 473–479.

		György Endre: Walter Bagehot. Nekrológ.
		=1877. 1. 1. 208–211. /V/

		György Endre: Adolf Thiers. Nekrológ.
		=1877. 1. 3. 128–129. /V/

		György Endre: A magyar aranyjáradék-kölcsön.
		=1877. 1. 3. 146–148. /V/

		György Endre: A kassa–oderburgi vasút szanálása.
		=1877. 1. 4. 135–139. /V/

		György Endre: Bruno Hildebrand. Nekrológ.
		=1878. 2. 1. 131–132. /V/

		György Endre: Julius Faucher. Nekrológ.
		=1878. 2. 2. 132–133. /V/

		György Endre: Közös közlekedési vállalataink.
		=1878. 2. 3. 118–122. /V/

		György Endre: Maurice Block a tanszéki szocializmus lényegéről.
		=1878. 2. 4. 151–153. /V/

		György Endre: Gróf Károlyi Sándor emlékirata a Tiszaszabályozásról.
		=1879. 3. 623–627. /V/

A vidéki érdekű vasutak a törvényhozás előtt. György Endre előadása. Lónyay Menyhért, Kerkapoly Károly és Keleti Károly felszólalása.
		=1880. 4. 102–136.

Dessewffy Aurél – György Endre: A hazai közlekedésügy viszonyairól és kívánalmairól.
		=1880. 4. 229–266.

		György Endre: A magyar vasúti politika.
		=1880. 4. 481–484. /V/

		György Endre: Az 1881. évi államköltségvetési hiány és fedezete.
		=1880. 4. 610–615. /V/

		György Endre: Az Alduna és a magyar érdekek. 1–2.
		=1882. 6. 1. 22–37.; 2. 29–37.

		György Endre: Joseph Garnier. Nekrológ.
		=1882. 6. 1. 71–73. /V/

		György Endre: Adalékok az első magyar vasút történetéhez.
		=1882. 6. 4. 50–76.

		György Endre: Dobner Rudolf. Nekrológ.
		=1882. 6. 4. 77–79. /V/

		György Endre: A dunagőzhajózási társaság és a magyar érdekek.
		=1883. 7. 4. 15–53.

		György Endre: Gróf Lónyay Menyhért. Nekrológ.
		=1884. 8. 785–786.

		György Endre: Henry Fawcett. Nekrológ.
		=1884. 8. 871–873. /V/

		György Endre: Az angol és francia adórendszerről.
		=1885. 9. 65–83.

		György Endre: Könyvismertetés. Dékány Mihály.
		=1885. 9. 818–823.

		György Endre: Blunt jelentése és Szaloniki kereskedelme.
		=1886. 10. 412–418.

		György Endre: A T. Olvasó-közönséghez!
		=1886. 10. 785–786.

György Endre: Raiffeisen-féle hitelszövetkezetek Magyarországon. 1– . [A folytatást nem találtam meg.]
		=1892. 16. 351–362.

Hahn Lajos
Hahn Lajos: Statisztikai jegyzetek Békés-Csaba mezővárosáról, különösen az ottani ágostai hitv. evang. egyházról.
		=1863. 5. 300–307.

Hajnal Vilmos
		Hajnal Vilmos: A vicinális vasutak és az állam.
		=1887. 11. 91–108.

Halász Imre
		Halász Imre: Pénzügyeink hanyatlásának okai.
		=1874. 1. 241–287.

		Halász Imre: Az 1875-ki fedezet és a pénzügyi kibontakozás.
		=1874. 1. 401–429.

		Halász Imre: Egy pillantás a magyar pénzügyek jövőjébe.
		=1884. 8. 850–867.

Halász Sándor
		Halász Sándor: A postatakarékpénztárakról. 1–2.
		=1887. 11. 767–789.; 891–910.

		Halász Sándor: A postatakarékpénztár csekk- és clearing forgalmáról.
		=1889. 13. 345–358.

		Halász Sándor: A lottó Magyarországon és Ausztriában 1872–1887.
		=1889. 13. 661–667.

		Halász Sándor: Az osztálysorsjátékról.
		=1889. 13. 688–700.

		Halász Sándor: Takarékpénztári reformkérdések.
		=1890. 14. 767–783.

		Halász Sándor: A totalisateur a fővárosban.
		=1890. 14. 944–949.

		Halász Sándor: Az állami sorsjátékvállalatok.
		=1891. 15. 36–53.

		Halász Sándor: A takarékpénztárak és az alsóbb néposztályok.
		=1891. 15. 319–336.

		Halász Sándor: Könyvismertetés. Eugéne Rostand.
		=1891. 15. 536–539.

		Halász Sándor: Az iskolai takarékpénztárak Magyarországon.
		=1892. 16. 129–143.

		Halász Sándor: A személyforgalom a magyarországi vízi utakon.
		=1892. 16. 246–251.

		Halász Sándor: Az áruforgalom a magyarországi vízi utakon.
		=1892. 16. 393–401.

Haller Károly
		Ballagi Géza: Könyvismertetés. Haller Károly.
		=1877. 1. 4. 126–130. /V/

		Haller Károly: Könyvismertetés. Ballagi Géza.
		=1878. 2. 1. 146–151. /V/

		Ballagi Géza: Megjegyzések Haller Károly észrevételeire.
		=1878. 2. 1. 151–156. /V/

Hartwich, Emil Hermann
		Könyvismertetés. Walter Bagehot, Emil Hermann Hartwich.
		=1874. 1. 212–226.

Hasbach, W.
		Ráth Zoltán: Könyvismertetés. W. Hasbach
		=1892. 16. 148–152.

Haupt, Ottomar
		Könyvismertetés. Ottomar Haupt.
		=1886. 10. 698–699.

		Mandello Gyula: Könyvismertetés. Ottomar Haupt.
		=1891. 15. 83–85.

Havas Miksa
		Havas Miksa: Arany és ezüst közötti viszony. Aranyforint. Aranyázsió.
		=1890. 14. 342–344.

		Havas Miksa: A részletív-ügyletek.
		=1890. 14. 398–401.

		– p.: Könyvismertetés. Havas Miksa.
		=1891. 15. 617–619.

		Havas Miksa: Segédszámok és táblázatos összeállítások az arany-ezüst számításhoz.
		=1891. 15. 707–714.

		Havas Miksa: Az életbiztosítás a földhitel szolgálatában.
		=1892. 16. 736–740.

Nagy Gyula: Az életbiztosítás a földhitel szolgálatában. /Megjegyzés Havas Miksa cikkére./
		=1892. 16. 922–925.

		Havas Miksa: Az életbiztosítás a földhitel szolgálatában. (Válasz Nagy Gyulának.)
		=1892. 16. 1016–1021.

Hegedüs Dezső
		Hegedüs Dezső: A nemzetközi arbitrage-forgalom.
		=1892. 16. 363–378.

Hegedüs Ferenc
		Hegedüs Ferenc: Az italmérési jövedék reformjáról.
		=1891. 15. 444–449.

Hegedüs Sándor
		Hegedüs Sándor: A bankjegyek kényszerforgalma nálunk és Franciaországban.
		=1874. 1. 196–208.

		Hegedüs Sándor: A párizsi szabadalmi kongresszus és hazánk.
		=1880. 4. 189–197.

		Hegedüs Sándor: A párizsi nemzetközi valuta konferencia.
		=1881. 5. 2. 68–76.

		Hegedüs Sándor: Újabb pénzügyi törvényeink jellemzéséhez.
		=1889. 13. 523–529.

		Hegedüs Sándor: Oroszország pénzügyeiről.
		=1890. 14. 318–327.

Hegyeshalmy Lajos
		Hegyeshalmy Lajos: Könyvismertetés. Fenyvessy Adolf.
		=1890. 14. 280–283.

Heim Péter
		Heim Péter: A postatakarékpénztári kérdés hazánkban.
		=1880. 4. 206–228.

Heltai Ferenc
		Heltai Ferenc: Könyvismertetés. Ullmann Sándor.
		=1882. 6. 5. 79–82. /V/

		Heltai Ferenc: Könyvismertetés. Trefort Ágoston.
		=1882. 6. 9. 61–66. /V/

		Heltai Ferenc: Az ipartörvény revíziója. 1–5.
		=1883. 7. 1. 1–43.; 2. 21–63.; 3. 33–56.; 4. 54–73.; 5. 45–75.

		Heltai Ferenc: A kereskedelmi és iparkamarák reformja.
		=1883. 7. 8. 1–19.

		Heltai Ferenc: Az új ipartörvény és az állam s társadalom föladatai.
		=1884. 8. 425–451.

		Heltai Ferenc: Olvasóinhoz.
		=1887. 11. 1–4.

		Heltai Ferenc: Könyvismertetés. Jekelfalussy József, Vargha Gyula.
		=1887. 11. 911–913.

		Heltai Ferenc: Könyvismertetés. Jekelfalussy József, Vargha Gyula.
		=1888. 12. 918–920.

		Heltai Ferenc: A vasúti személyszállítás reformja. 1– . [A folytatást nem találtam meg.]
		=1889.13. 161–171.

		Heltai Ferenc: A Dunagőzhajózási Társaság és a magyar álláspont.
		=1889. 13. 540–553.

		Heltai Ferenc: Az állami beavatkozás határai az iparfejlesztés körül.
		=1889. 13. 853–871.

		Heltai Ferenc: A belga államvasutak személydíjszabásának története. 1–2.
		=1892. 16. 801–843.; 879–921.

Herich Károly
		Herich Károly: Vámügyi tanulmányok.
		=1877. 1. 4. 86–107.

Herkner, H.
		Ráth Zoltán: Könyvismertetés. H. Herkner.
		=1891. 15. 774–777.

Hertzka Tivadar
		Hertzka Tivadar: A magyar álláspont a valuta kérdésben.
		=1888. 12. 593–620.

Hieronymi Béla
		Hieronymi Béla: A mezőgazdaság Belgiumban 1865-ben.
		=1868. 5. 232–261.

Hieronymi Károly
		Könyvismertetés. Hieronymi Károly.
		=1874. 1. 135–145.

		Hieronymi Károly: A magyar vasutak pénzügyi jövője.
		=1877. 1. 1. 91–120.

Horánszky Nándor
		Horánszky Nándor: A vízszabályozási ügyek adminisztrációja és a teherviselés kérdése.
		=1882. 6. 4. 32–49.

Horinka Imre
		Horinka Imre: A statisztikai eszmék történeti fejlődése.
		=1881. 5. 1. 27–56.

		Horinka Imre: Az egyenes és fogyasztási adók összefüggéséről.
		=1882. 6. 8. 1–46.

Hunfalvy János
		Hunfalvy János: Gymnasiumaink állása 1852/3-tól 1858/9-ig.
		=1861. 1. 22–55.

Weninger Vince – Konek Sándor – Hunfalvy János: Közlemények az egyházmegyék köréből.
		=1861. 1. 64–88.

		Hunfalvy János: Adalék a népesűleti mozgalomhoz.
		=1861. 1. 286–288.

		[Hunfalvy János] H. J.: A szőllőmívelés Erdélyben.
		=1861. 1. 289–291.

		Hunfalvy János: Adalékok hazánk erdőszeti viszonyai ismertetéséhez.
		=1861. 2. 115–122.

		Hunfalvy János: A magyar korona területének bányászata.
		=1862. 3. 161–230.

		Hunfalvy János: Az európai államok költségvetése 1862-ben.
		=1862. 3. 260–276.

		Hunfalvy János: A magyar korona területének bányászata 1861-ben.
		=1862. 4. 47–55.

		Hunfalvy János: Magyarország viszonyainak statisztikai vázlata.
		=1862. 4. 161–212. /V/

		Hunfalvy János: Magyarország viszonyainak statisztikai vázlata.
		=1863. 5. 3–88.

		Hunfalvy János: Magyarország bányászata 1862–1864-ben.
		=1866. 2. 84–134.

		Hunfalvy János: A népoktatás Poroszországban.
		=1867. 4. 47–58.

		Hunfalvy János: Néhány észrevétel a népszámlálásról.
		=1867. 4. 105–117.

		Hunfalvy János: Bolgárország.
		=1883. 7. 10. 33–51.

Hutyra Ferenc
		–a.: Könyvismertetés. Hutyra Ferenc.
		=1890. 14. 926–929.

		–y.: Könyvismertetés. Hutyra Ferenc.
		=1891. 15. 960–962.

Izrael Bernát
		Izrael Bernát: Válasz a New-York életbiztosító-társaság magyarországi képviselőjének.
		=1890. 14. 1003–1009.

Jacoby
		Joób Lajos: Könyvismertetés. Bueck, Cernuschi, Jacoby.
		=1881. 5. 4. 123–135. /V/

Jakab Elek
Jakab Elek: Adalék Magyarország ásványvizei és gyógyfürdői törvényhozás útjáni rendezése kérdéséhez.
		=1886. 10. 28–41.

James
		James: A nemzetgazdaságtan tanítása az Egyesült Államokban.
		=1883. 7. 8. 63–69.

Jankó János, ifj.
		Jankó János, ifj.: Érdekeink Észak-Afrikában.
		=1888. 12. 107–126.

		Jankó János, ifj.: Kereskedelmünk Észak-Afrikában.
		=1888. 12. 520–541.

Jekelfalussy József
		–r.: Könyvismertetés. Jekelfalussy József.
		=1882. 6. 7. 60–65. /V/

		Könyvismertetés. Jekelfalussy József.
		=1883. 7. 7. 57–60.

		Jekelfalussy József: Magyarország népességének megoszlása.
		=1884. 8. 452–479.

		Jekelfalussy József: Magyarország háziipara 1884-ben.
		=1885. 9. 673–686.

		Jekelfalussy József: Magyarország malomipara. 1–2.
		=1886. 10. 42–77.; 89–117.

		Jekelfalussy József: Magyarország iparstatisztikája 1885-ben. 1–2.
		=1886. 10. 465–484.; 529–562.

Fekete Ignác: A legújabb statisztikai munka. Magyarország statisztikája. Keleti Károly és Jekelfalussy József közreműködésével szerk. Láng Lajos.
		=1887. 11. 55–63.

		Jekelfalussy József: Fogházaink állapota 1872–1886.
		=1887. 11. 790–823.

		Heltai Ferenc: Könyvismertetés. Jekelfalussy József, Vargha Gyula.
		=1887. 11. 911–913.

		Heltai Ferenc: Könyvismertetés. Jekelfalussy József, Vargha Gyula.
		=1888. 12. 918–920.

		Jekelfalussy József: A fonó- és szövőipar szerepe áruforgalmunkban és teendőink.
		=1889. 13. 271–291.

		Jekelfalussy József: Adatok a fonó- és szövőipar állása- és forgalmáról.
		=1889. 13. 314–326. /V/

		Jekelfalussy József: Néhány szó jövő népszámlálásunkról.
		=1890. 14. 201–217.

		Braun Sándor: Könyvismertetés. Jekelfalussy József, Vargha Gyula.
		=1890. 14. 462–465.

		Jekelfalussy József: Könyvismertetés. Baross Gábor.
		=1890. 14. 1099–1106.

Jekelfalussy József: A vasutak szerepe állami háztartásunkban.
		=1891. 15. 126–149.
		
–á –á–: Könyvismertetés. Jekelfalussy József, Vargha Gyula.
		=1891. 15. 771–774.

		Jekelfalussy József: Statisztika és logika.
		=1891. 15. 946–952.

		Jekelfalussy József: Még egyszer a statisztika és logika.
		=1892. 16. 54–60.

		Jekelfalussy József: Keleti Károly emlékezete. 1833–1892.
		=1892. 16. 407–413.

		Jekelfalussy József: Az új iparstatisztika főbb eredményei.
		=1892. 16. 1033–1051.

Jekelius Jenő
		Gámán Zsigmond – Jekelius Jenő: Könyvismertetés.
		=1889. 13. 747–776.

Jellinek Mór
		Jellinek Mór: Magyarország gabona forgalma az 1861-dik évben. 1–2.
		=1862. 3. 44–49.; 257–259.

		Jellinek Mór: Gabonaszállítási díjak.
		=1862. 3. 286–287. /V/

Jónás János
		Jónás János: Az életbiztosítás és a földhitel.
		=1883. 7. 3. 18–32.

Joób Lajos
		Mándy Lajos: Könyvismertetés. Joób Lajos.
		=1881. 5. 1. 164–170. /V/

		Joób Lajos: Bismarck adópolitikája.
		=1881. 5. 2. 148–157. /V/

		Joób Lajos: Könyvismertetés. Bueck, Cernuschi, Jacoby.
		=1881. 5. 4. 123–135. /V/

		Joób Lajos: A német adóreform.
		=1883. 7. 3. 1–17.

		Joób Lajos: A valutaügy Magyarországon.
		=1884. 8. 214–235.

Joób Lajos: A községek közvetett fogyasztási adózásai. 1– . [A folytatást nem találtam meg.]
		=1885. 9. 795–817.

		Joób Lajos: Egy javaslathoz az ipar fejlesztése érdekében.
		=1887. 11. 119–123.

Június
		Június: Az Egyesült-Államok pénzügyi jelentése 1879/80.
		=1882. 6. 3. 72–84. /V/

Kada Elek
		Kada Elek: Gyümölcskereskedelmünk jövője, különös tekintettel az Alföld viszonyaira.
		=1885. 9. 764–794.

Kakujay Gyula
		Kakujay Gyula: A könyvhitel és ellenszere.
		=1877. 1. 1. 202–205. /V/

Kállay Béni
		Kállay Béni: A bankárüzlet és bankügy az angol bank alapítása előtt.
		=1877. 1. 3. 19–42.

		Kállay Béni: Néhány szó a vidéki vasutakról általában.
		=1881. 5. 1. 73–95.

Kanitz József
		Kanitz József – Vargha Gyula: Magyarország egyletei és társulatai 1878-ban.
		=1881. 5. 1. 159–163. /V/

Károlyi Sándor
		György Endre: Gróf Károlyi Sándor emlékirata a Tiszaszabályozásról.
		=1879. 3. 623–627. /V/

		Károlyi Sándor: Termény kivitelünk és a vízi utak.
		=1881. 5. 1. 96–151.

		Károlyi Sándor: A tiszavölgyi társulathoz benyújtott emlékirat.
		=1881. 5. 2. 136–148. /V/

Kautz Gyula
		Kautz Gyula: A budai kir. magyar műegyetem történeti és statisztikai szempontból.
		=1861. 2. 184–205.

		Kautz Gyula: A magyar ipariskolák és reáltanodák.
		=1862. 4. 93–101.

		Kautz Gyula: A gépüzlet nemzetgazdaságunk újabb fejlődési szakában.
		=1864. 6. 250–277.

		Kautz Gyula: Néhány irodalomtörténeti adat a hazai telepítés kérdéséhez.
		=1877. 1. 1. 30–40.

		Kautz Gyula: A fémpénz- és valutaügy.
		=1877. 1. 2. 1–46.

		Kautz Gyula: Nemzetgazdasági első remekíróink. 1. Berzeviczy Gergely emlékezete.
		=1877. 1. 4. 1–22.

		Kautz Gyula: A "szociális kérdés".
		=1880. 4. 321–339.

		Kautz Gyula – Keleti Károly: Könyvismertetés.
		=1889. 13. 402–407.

		Keleti Károly – Kautz Gyula: Könyvismertetés. Pólya Jakab.
		=1889. 13. 972–975.
		
Ráth Zoltán: Könyvismertetés. Kautz Gyula.
		=1890. 14. 461–462.

		Kautz Gyula: Smith Adam mint a közgazdaság-tudomány megalapítója.
		=1890. 14. 953–985.

Kazinczy Dénes
Szilágyi István közli: Két régi emlék. 1. Első, magyar nyelvű postai utasítás Szepesi Jánostól. – 2. Magyar nyelvű stóla-szabályzat a görög nem egyesült lelkészek számára Kazinczy Dénestől.
		=1883. 7. 3. 57–65.

Kecskeméti Emil
		Kecskeméti Emil: Mezőgazdasági viszonyok és állapotok Kecskeméten és határában.
		=1888. 12. 375–400.

Kégly Sándor
		Kégly Sándor: Hazánk népességének gyarapodása.
		=1886. 10. 485–506.

		Kégly Sándor: Válasz dr. Weszelovszky Károly úrnak.
		=1886. 10. 743–748.

Keleti Károly
Keleti Károly: Az 1864-dik évi osztrák költségvetés, különös tekintettel Magyarországra. 1–2.
		=1864. 6. 3–55.; 206–249.

		Keleti Károly: Az osztrák nemzetgazdasági fejlődés I. Lipót alatt.
		=1865. 1. 110–122.

		Keleti Károly: Az iparos nevelés.
		=1867. 3. 90–124.

		Keleti Károly: Magyarország külkereskedelme.
		=1867. 4. 166–185.

		Keleti Károly: Összehasonlító statisztika.
		=1868. 5. 132–150.

		Keleti Károly: Az 1868-diki aratás kenyérterményekben.
		=1868. 5. 161–195.

		Keleti Károly: A statisztikai tények alkalmazásáról.
		=1869. 6. 75–89.

		Keleti Károly: A hivatalos statisztika Magyarországon.
		=1869. 6. 161–236.

		Keleti Károly: Nézetek a statisztika tudományos állásáról.
		=1870. 7. 132–147.

		Keleti Károly: Magyarország nemzetiségei statisztikai szempontból.
		=1871. 8. 3–34.

		Keleti Károly: Néhány adat Magyarország szőlőszeti statisztikájából.
		=1874. 1. 102–120.
		
Keleti Károly: A telepítés ügye Magyarországon.
		=1877. 1. 1. 41–62.

		Keleti Károly: Hitel és uzsora.
		=1877. 1. 2. 56–72.

		Keleti Károly: Az általános védkötelezettségről.
		=1878. 2. 4. 1–19.

		Keleti Károly: A népszámlálásokról.
		=1879. 3. 401–430.

A vidéki érdekű vasutak a törvényhozás előtt. György Endre előadása. Lónyay Menyhért, Kerkapoly Károly és Keleti Károly felszólalása.
		=1880. 4. 102–136.

		Keleti Károly: Könyvismertetés. Dobner Rudolf.
		=1880. 4. 137–145. /V/

		Keleti Károly: Az áruforgalmi statisztika.
		=1882. 6. 5. 50–67.

		Keleti Károly: Pályázati jelentés.
		=1884. 8. 602–606.

Fekete Ignác: A legújabb statisztikai munka. Magyarország statisztikája. Keleti Károly és Jekelfalussy József közreműködésével szerk. Láng Lajos.
		=1887. 11. 55–63.

		Keleti Károly: Magyarország élelmezése.
		=1887. 11. 321–342.

		Keleti Károly: Programváltozatok.
		=1889. 13. 3–17.

		Kautz Gyula – Keleti Károly: Könyvismertetés.
		=1889. 13. 402–407.

		Keleti Károly: Idei aratásunk és a statisztika.
		=1889. 13. 656–661.

		Keleti Károly – Kautz Gyula: Könyvismertetés. Pólya Jakab.
		=1889. 13. 972–975.

		Keleti Károly: Elmélkedés.
		=1890. 14. 3–8.

		Keleti Károly: A magyar és az osztrák népszámlálás.
		=1890. 14. 487–498.

		Keleti Károly: Az 1890-iki népszámlálás előleges eredményei.
		=1891. 15. 113–125.

		Keleti Károly: A statisztika hazai és nemzetközi mívelése.
		=1891. 15. 649–663.
		
Keleti Károly: Az Institut international de Statistique harmadik ülésszaka.
		=1891. 15. 809–823.

		Keleti Károly: Hazánk népe 1890-ben.
		=1891. 15. 1054–1069.

		Keleti Károly – Dessewffy Aurél – Burchard Konrád: Pályázatok bírálati jelentése.
		=1891. 15. 1107–1112.

Kenessey Albert
		Kenessey Albert: Az első dunagőzhajózási társaság jogi viszonya az államhoz.
		=1878. 2. 2. 58–63.

		Kenessey Albert: A rendes- és keskenynyomú vasutakról.
		=1878. 2. 4. 141–144. /V/

Kenessey Kálmán
Kenessey Kálmán: A kultúrmérnöki intézmény a külföldön és annak meghonosítása hazánkban.
		=1878. 2. 4. 61–96.

Képessy Árpád
		Képessy Árpád: A magyar államvasutak jellege.
		=1886. 10. 438–442. /V/

		Képessy Árpád: Vasútaink egészségügye 1885-ben.
		=1886. 10. 644–654.

Kerkapoly Károly
		Kerkapoly Károly: Az ipartörvény módosításához.
		=1877. 1. 2. 73–92.

Kerkapoly Károly: Három emlékirat. – Az országos iparosgyűlés emlékirata. – A magyar gazdák országos értekezletének emlékirata. – Gróf Zichy Jenő emlékirata a magyar ipar fejlesztése érdekében.
		=1880. 4. 78–101.

A vidéki érdekű vasutak a törvényhozás előtt. György Endre előadása. Lónyay Menyhért, Kerkapoly Károly és Keleti Károly felszólalása.
		=1880. 4. 102–136.

Kerpely Antal
		Könyvismertetés. Kerpely Antal.
		=1884. 8. 505–506.

		Kerpely Antal: A magyar vasgyárak, homárok és vasgyártmányok ismertetése.
		=1885. 9. 193–207.

Kilényi Hugó
Kilényi Hugó: Adatok Magyarország gabnakivitelének kérdéséhez az utolsó évtizedben. – Különös tekintettel a tarifaviszonyokra. – 1–2.
		=1880. 4. 395–480.; 536–574.

Kohn Dávid
		Ráth Zoltán: Könyvismertetés. Kohn Dávid.
		=1890. 14. 836–840.

		Kohn Dávid: A trust.
		=1891. 15. 431–443.

Kolosváry Lajos
		Kolosváry Lajos: Kereskedelmünk a Balkán-félszigettel.
		=1886. 10. 273–292.

Konek Sándor
		Konek Sándor: A statisztikai bizottság által megindított népszámlálás.
		=1861. 1. 3–21.

Weninger Vince – Konek Sándor – Hunfalvy János: Közlemények az egyházmegyék köréből.
		=1861. 1. 64–88.

Konek Sándor: Statisztikai visszapillantás a magyar tud. egyetemre a legközelebb lejárt évtizedben.
		=1861. 1. 237–263.

		Konek Sándor: A bűnvádi statisztikának múltja s jövője hazánkban.
		=1861. 1. 264–285.

		Weninger Vince – Konek Sándor: Az egyházmegyék népességi statisztikája 1861-ben.
		=1861. 2. 159–183.

Konek Sándor: A pesti egyetem és egyetemi nyomda alapjának költségvetése az 1862-ki évre.
		=1862. 3. 3–30.

		Konek Sándor: A Magyar Birodalom népesedési mozgalmai.
		=1862. 3. 65–142.

Konek Sándor: A magyar egyetemi alapítványok gyarapodása bold. Schordán végrendelete folytán.
		=1862. 3. 143–145.

		Konek Sándor: Újabb adatok a magyar egyetem életéből.
		=1862. 4. 270–274.

		Konek Sándor: A magyarországi törvénykezés jelen statisztikájához.
		=1863. 5. 199–210.

		Konek Sándor: A berlini statisztikai szeminárium.
		=1864. 6. 161–174.

		Konek Sándor: A Magyar Királyi Kúriának statisztikai működése.
		=1865. 1. 298–330.

Konek Sándor: A földbirtok statisztikája Magyarországon, tekintettel Csehország ebbeli törekvéseire.
		=1866. 2. 3–43.

		Konek Sándor: Magyarország fürdőstatisztikája.
		=1866. 2. 150–153. /V/

Konek Sándor: A Fekete-tenger tartományainak kereskedelmi fontossága magyar szempontból.
		=1867. 3. 125–136.

		Konek Sándor: A népoktatás ügye a magyar korona területén.
		=1867. 4. 36–46.

		Konek Sándor: Magyarország öngyilkolási statisztikájához.
		=1867. 4. 97–104.

		Konek Sándor: A fogyasztási adó eredményei Magyarországon 1867–1869.
		=1871. 8. 59–66.

		Konek Sándor: Magyarország népességi viszonyai 1870-ben.
		=1871. 8. 92–126.

		Konek Sándor: A fekvő birtok mozgalma polgári Horvát-Szalvóniában.
		=1877. 1. 1. 63–71.

		Konek Sándor: Tengeri kereskedelmünk érdekei.
		=1878. 2. 1. 14–44.

		Konek Sándor: Weninger Vince. Nekrológ.
		=1880. 4. 280–296.

Konek Sándor: Magyarország fekvő birtoka, annak évi forgalma és megterheltetése szempontjából.
		=1882. 6. 6. 57–79.

Korizmics László
		Korizmics László: A magyar mezőgazdasági és erdőgazdasági termelés.
		=1862. 4. 74–87.

		Könyvismertetés. Scheel. Shadwell. Korizmics László. Kubinyi Lajos.
		=1877. 1. 1. 211–215.

		Korizmics László: A pénzügyi vámok.
		=1877. 1. 4. 23–38.

		Korizmics László: Közgazdasági helyzetünk délkeleti szomszédaink felé.
		=1878. 2. 3. 93–105.

Kovách Imre
		Kovách Imre: Közegészségügyünk állapota. 1–2.
		=1885. 9. 1–8.; 98–132.

Kovács Gyula
		Kovács Gyula: Az aranyvámról.
		=1878. 2. 1. 138–146. /V/

		Kovács Gyula: Az érték-sablon a közös vámterület kereskedelmi forgalmában.
		=1878. 2. 2. 144–150. /V/

		Kovács Gyula: Könyvismertetés. Szapáry János.
		=1878. 2. 3. 128–131. /V/

Kovács Gyula: Az agio ingadozásának hatása a kereskedelmi forgalomra, a termelésre, a hitelre és kamatlábra. 1–3.
		=1881. 5. 2. 77–125.; 3. 1–46.; 4. 1–45.

		Könyvismertetés. Kovács Gyula.
		=1883. 7. 10. 74–75.

Kovácsy Sándor
		Kovácsy Sándor: Erdély népesedési viszonyai 1864-ben.
		=1869. 6. 278–306.

		Kovácsy Sándor: A vízjogi törvényjavaslat. 1–2.
		=1884. 8. 480–501.; 521–562.

Kőrösi József
Kőrösi József: Könyvismertetés. Morpurgo, Brachelli, Neumann, Schwicker, Engel, Schwanebach.
		=1877. 1. 1. 144–158.

		Kőrösi József: Statisztikai adatok Dalmát-Szlavón-Horvátországról.
		=1877. 1. 2. 112–114. /V/

		Kőrösi József: Észrevételek a halandósági statisztikához.
		=1878. 2. 4. 114–133.

		–r.: Könyvismertetés. Kőrösi József.
		=1882. 6. 1. 74–77. /V/

		Kőrösi József: Európai nagyvárosok háztartása.
		=1885. 9. 84–97.

		Kőrösi József: Budapest főváros tíz évi háztartása.
		=1885. 9. 213–215. /V/

Kőrösi József: A statisztika statisztikája. Adalék a demográfia fejlődésének történetéhez.
		=1887. 11. 343–362.

Kőváry László
		Kőváry László: A biztosításügyi politika nálunk és a külföldön.
		=1881. 5. 2. 23–67.

		Kőváry László: A katona kötelezettség- és háborúveszély biztosítás.
		=1882. 6. 4. 23–31.

Krisztinkovich Ede
		Krisztinkovich Ede: Vízi utaink államosítása.
		=1882. 6. 7. 44–56.

		Krisztinkovich Ede: Győr.
		=1886. 10. 346–352.

Kubinyi Lajos
		Könyvismertetés. Scheel. Shadwell. Korizmics László. Kubinyi Lajos.
		=1877. 1. 1. 211–215.

		Kubinyi Lajos: Házi iparunk jelen helyzete.
		=1879. 3. 111–122.

		Könyvismertetés. Kubinyi Lajos.
		=1879. 3. 307–313. /V/

Kubinyi Miklós, ifj.
		Kubinyi Miklós, ifj.: Árvamegye közgazdasági és közművelődési állapota. 1–2.
		=1891. 15. 475–506.; 553–589.

Kupka, P. F.
		Könyvismertetés. P. F. Kupka.
		=1883. 7. 7. 66–67.

Kvassay Jenő
		Kvassay Jenő: A vízszabályozási és talajjavítási hitel törvényhozási rendezése.
		=1889. 13. 18–57.

Lánczy Gyula
		Lánczy Gyula: Könyvismertetés. Gruber Lajos.
		=1877. 1. 4. 120–123. /V/

		[Lánczy Gyula] L. Gy.: Könyvismertetés. Telkes Sándor.
		=1886. 10. 507–513.

Láng Lajos
		Láng Lajos: A kettős valutáról.
		=1877. 1. 1. 159–168.

		Láng Lajos: Az ezüst készletről és annak megoszlásáról.
		=1877. 1. 2. 115–116. /V/

		Láng Lajos: A magyar iparélet történeti fejlődése.
		=1877. 1. 3. 106–109.

		Láng Lajos: Az osztrák nemzetgazdák második kongresszusa.
		=1877. 1. 3. 129–132. /V/

		Láng Lajos: A francia és angol pénzpiac.
		=1877. 1. 3. 142–144. /V/

		Láng Lajos: A védvám és a történelem. 1–2.
		=1878. 2. 1. 102–127.; 2. 89–118.

		Láng Lajos: A magyar és osztrák államháztartás 1868–1877.
		=1880. 4. 583–598.

		Láng Lajos: Az értékelmélet az újabb angol felfogás szerint. 1–2.
		=1881. 5. 1. 1–26.; 2. 1–22.

		Könyvismertetés. Láng Lajos.
		=1881. 5. 1. 170–175. /V/

		y.: Könyvismertetés. Földes (Weisz) Béla, Pekár Imre, Láng Lajos.
		=1881. 5. 3. 113–146. /V/

		Könyvismertetés. Láng Lajos.
		=1884. 8. 502–505.

Fekete Ignác: A legújabb statisztikai munka. Magyarország statisztikája. Keleti Károly és Jekelfalussy József közreműködésével szerk. Láng Lajos.
		=1887. 11. 55–63.

		Láng Lajos: A munkások biztosítása baleset ellen Ausztriában.
		=1889. 13. 58–71.

		Ráth Zoltán: Könyvismertetés. Láng Lajos.
		=1892. 16. 849–851.

Langdorff, K. von
		Ráth Zoltán: Könyvismertetés. K. v. Langdorff.
		=1889. 13. 300–303.

Lator Géza
		Lator Géza: Keleti érdekeink.
		=1878. 2. 4. 146–151. /V/

Lendvay Sándor
		Lendvay Sándor: A budapesti pénzintézetek értékpapír-tárcája.
		=1890. 14. 644–653.

Leonhardt, Gustav
		Könyvismertetés. Gustav Leonhardt.
		=1886. 10. 256–260.

Lepsényi Jenő
Lepsényi Jenő: Az adóügy és adóügyi igazgatás az 1878/81-iki országgyűlés tartama alatt.
		=1881. 5. 4. 46–73.

Leslie, Cliffe
		Weisz Béla: Könyvismertetés. Cliffe Leslie.
		=1877. 1. 1. 208. /V/

Levi, Leone
		Levi, Leone: Anglia pénzügyi gazdálkodása az utolsó két évtized alatt.
		=1884. 8. 628–636.

Levi, Leone: A munkások helyzete Angliában.
=1885. 9. 208–212.

Lewitter Miksa
		Lewitter Miksa: A gabonavámok hatása Franciaországban.
		=1891. 15. 543–548.

Liégeard, Armand
		Liégeard, Armand: A bevándorlás az Egyesült-Államokba.
		=1885. 9. 178–192.

Linder György
		Pólya Jakab: Könyvismertetés. Linder György.
		=1883. 7. 9. 55–58.

Litfass Károly
		Könyvismertetés. Litfass Károly.
		=1883. 7. 7. 62–63.

Lónyay Menyhért
Lónyay Menyhért: Újabb adatok a Magyar Birodalom földterűleti viszonyairól s egyenes adójáról. 1–2.
		=1861. 1. 106–136.; 159–236.

		Lónyay Menyhért: A hazánk területén létesült vasutak ismertetése.
		=1862. 4. 102–119.

		Lónyay Menyhért: A birtokrendezések előhaladása.
		=1863. 5. 137–141.

Lónyay Menyhért: Az osztrák örökös tartományokban és Magyarországban kamatbiztosítás mellett épült vasutak viszonya az államhoz.
		=1863. 5. 175–187.

		Lónyay Menyhért: Az úrbéri rendezés és tagosítás ügyének állása Magyarországon.
		=1865. 1. 5–71.

		Lónyay Menyhért: A nemzetgazdasági tudomány befolyása a jó kormányzatra.
		=1874. 1. 1–18.

Lónyay Menyhért: A vízszabályozási társulatokról, különös tekintettel az öntözés kérdésére.
		=1877. 1. 1. 1–29.

		Lónyay Menyhért: Néhány adat a vám- és kereskedelmi szerződéshez.
		=1878. 2. 1. 1–13.

A vidéki érdekű vasutak a törvényhozás előtt. György Endre előadása. Lónyay Menyhért, Kerkapoly Károly és Keleti Károly felszólalása.
		=1880. 4. 102–136.

Lukács Béla
		Lukács Béla: Birtok- és erdőrendezés.
		=1877. 1. 2. 47–55.

		Lukács Béla: Oroszország pénzügyeiről.
		=1880. 4. 267–279.

		Lukács Béla: Anglia fennálló vámrendszere.
		=1883. 7. 10. 1–32.

Lukács László
		Lukács László: Állami zárszámadások. 1878–1882.
		=1884. 8. 127–141.

Máday Izidor
		Máday Izidor: Az állam és mezőgazdaságunk.
		=1874. 1. 350–364.

		Máday Izidor: Élő állatkivitelünk a külföld előtt.
		=1877. 1. 1. 196–197. /V/

		Máday Izidor: A borgyártás.
		=1877. 1. 1. 198–200. /V/

Mandello Gyula
		Mandello Gyula: Valutánk rendezése.
		=1890. 14. 233–265.

		Mandello Gyula: Könyvismertetés. Ottomar Haupt.
		=1891. 15. 83–85.

		Mandello Gyula: Kartellstatisztika a legújabb évekből.
		=1891. 15. 200–204.

		dr. –: Könyvismertetés. Mandello Gyula.
		=1891. 15. 459–461.

Mandello Károly
		Mandello Károly: Az erkölcstan és mennyiségtan az értékelméletben.
		=1878. 2. 1. 58–75.

		Mandello Károly: Carey jelentősége az újkori nemzetgazdaságtanban.
		=1879. 3. 431–459.

		Mandello Károly: Iparunk fejlesztése.
		=1887. 11. 23–29.

		Mandello Károly: A tizedik magyar jogászgyűlés és a különbözeti ügylet.
		=1889. 13. 872–880.

		Mandello Károly: Szemle a külföldi közgazdasági események felett. 1–5.
		=1890. 14. 408–460.; 788–835.; 895–919.; 1891. 15. 156–189.; 252–289.

		–a –a.: Könyvismertetés. Mandello Károly.
		=1891. 15. 461–462.

		Mandello Károly: Könyvismertetés.
		=1892. 16. 328–336.

		Ráth Zoltán: Könyvismertetés. Mandello Károly.
		=1892. 16. 477–482.

Mándy Izidor
		Mándy Izidor: Adatok a gazdasági tanügy- és a ráfordított államsegélyről.
		=1877. 1. 4. 117–120. /V/

Mándy Lajos
		Mándy Lajos: Visszatekintés a párizsi érme-kongresszus tárgyalásaira.
		=1878. 2. 3. 83–92.

		Mándy Lajos: Marhatenyésztésünk és az európai húspiac.
		=1879. 3. 147–151. /V/

		Mándy Lajos: Könyvismertetés. Weisz Béla.
		=1879. 3. 473–475. /V/

		Mándy Lajos: Könyvismertetés. Weisz Béla.
		=1879. 3. 619–623. /V/
		
Mándy Lajos: Michel Chevalier művei és emlékezete.
		=1880. 4. 177–188.

		Mándy Lajos: Könyvismertetés. Joób Lajos.
		=1881. 5. 1. 164–170. /V/

		Mándy Lajos: Oroszország bevételei a vámokból 1870–1879.
		=1881. 5. 3. 147–151. /V/

		Mándy Lajos: A valutakérdés a párizsi pénzkonferencián.
		=1882. 6. 2. 11–28.

		Mándy Lajos: A munkács–stryi vasút kérdése.
		=1882. 6. 9. 38–49.

		Mándy Lajos: Könyvismertetés. Vörös László.
		=1882. 6. 9. 66–68. /V/

		Mándy Lajos: A debreceni kereskedelmi és iparkamara jelentése.
		=1882. 6. 9. 68–78. /V/

		Mándy Lajos: Az uzsora-törvény tárgyalása a képviselőházban.
		=1883. 7. 4. 74–83.

		Mándy Lajos: Könyvismertetés. Fellner Simon.
		=1883. 7. 7. 51–57.

		Mándy Lajos: A duna-gőzhajózási társulat díjszabási autonómiája.
		=1883. 7. 10. 67–73.

		Mándy Lajos: Könyvismertetés. Vörös László.
		=1884. 8. 332–337.

		Mándy Lajos: Helyi érdekű vasutaink.
		=1884. 8. 617–627.

		Mándy Lajos: Posta-takarékpénztárak.
		=1885. 9. 295–319.

Matlekovits Sándor
		Matlekovits Sándor: A tőzsde és az állam.
		=1870. 7. 161–221.

		Matlekovits Sándor: Állami tűzbiztosítás.
		=1871. 8. 169–283. [Tévesen ismételt lapszámozás.]

Matlekovits Sándor: Olaszország szeszadó-politikája tekintettel a magyar szeszkivitelre.
		=1874. 1. 19–30.

Matlekovits Sándor: Olaszország kereskedelmi összeköttetése az osztrák-magyar monarchiával.
		=1874. 1. 430–443.

		Matlekovits Sándor: A vámügyi mozgalom Ausztriában.
		=1877. 1. 1. 121–135.

		Matlekovits Sándor: A kikészítési eljárás és a védvám.
		=1877. 1. 3. 1–18.

		Matlekovits Sándor: Az olasz–francia kereskedelmi szerződés.
		=1878. 2. 1. 45–57.

		Matlekovits Sándor: Az ipartörvény hatása.
		=1887. 11. 270–309.

		Matlekovits Sándor: Üzleti törekvések a versenyben.
		=1889. 13. 253–270.

		Matlekovits Sándor: Könyvismertetés. Ludwig Felix.
		=1889. 13. 567–571.

		Matlekovits Sándor: Bismarck herceg közgazdasági nézetei.
		=1890. 14. 21–37.

		Matlekovits Sándor: A vámok hatásáról.
		=1890. 14. 563–593.

		Matlekovits Sándor: Könyvismertetés. Pólya Jakab.
		=1890. 14. 719–725.

Matlekovits Sándor: Az Északamerikai Egyesült-Államok legújabb vám- és kereskedelmi politikája.
		=1891. 15. 3–35.

		–e–.: Könyvismertetés. Matlekovits Sándor.
		=1891. 15. 80–83.

		Matlekovits Sándor: A francia vámtarifa-javaslat.
		=1891. 15. 401–430.

		Matlekovits Sándor: Az új vámszerződések.
		=1892. 16. 3–42.

		Matlekovits Sándor: A legnagyobb kedvezés és a különbözeti vámok.
		=1892. 16. 547–570.

		Matlekovits Sándor: Az 1875-ik évi költségvetés története.
		=1892. 16. 961–1015.

Maurer Vilmos
		Maurer Vilmos: Könyvismertetés. Galgóczy János.
		=1878. 2. 1. 132–138. /V/

		Maurer Vilmos: A tervezett szamosvölgyi vasút előmunkálatai.
		=1879. 3. 136–147. /V/

Morpurgo
Kőrösi József: Könyvismertetés. Morpurgo, Brachelli, Neumann, Schwicker, Engel, Schwanebach.
		=1877. 1. 1. 144–158.

Mudrony Pál
		– r. –: Könyvismertetés. Mudrony Pál.
		=1881. 5. 3. 146–147. /V/

		Mudrony Pál: A birtokviszonyok Németországban.
		=1883. 7. 1. 78–82. /V/

		Mudrony Pál: Közgazdasági új áramlatok Északamerikában.
		=1883. 7. 1. 82–86. /V/

		Mudrony Pál: A magyar gazdák bankhitelképessége.
		=1884. 8. 38–45.

		Mudrony Pál: A pénzforgalom fejlesztése Magyarországon.
		=1884. 8. 372–388.

		Mudrony Pál: Egy amerikai mezőgazdasági és iparegyetem.
		=1885. 9. 28–37.

		Mudrony Pál: Mezőgazdasági feladatainkról.
		=1885. 9. 371–385.

		Mudrony Pál: A szeszegyedáruság kérdése Németországban és hazánkban.
		=1886. 10. 118–132.

		Mudrony Pál: A valuta-kérdés külföldön és hazánkban.
		=1886. 10. 563–596.

		Mudrony Pál: Ezüst 1:22 vagy 1:15 1/2? /Válasz Pólya Jakabnak./
		=1886. 10. 766–784.

		Mudrony Pál: A német szociálpolitikai egylet közgyűlése.
		=1888. 12. 878–893.

Mudrony Soma
		Mudrony Soma: Oroszország ipara.
		=1874. 1. 444–464.

		Mudrony Soma: A hazai ipar helyzete.
		=1877. 1. 3. 95–105.

		Mudrony Soma: A gazdasági válság és a kibontakozás útja.
		=1879. 3. 173–191.

Mulhall
		Földes Béla: Könyvismertetés. Mulhall.
		=1886. 10. 703–708. /V/

Müller
		dr. –: Könyvismertetés. Müller.
		=1889. 13. 492–501.

Nagel Emil
		Nagel Emil: A nemek aránya hazánkban.
		=1882. 6. 7. 71–75. /V/

Nagy Ernő
		Nagy Ernő: A szocializmus.
		=1884. 8. 563–589.

Nagy Gábor
Nagy Gábor: Adatok a magyar korona országainak 1868–1877-ig terjedő 10 évi államháztartása eredményeiről.
		=1879. 3. 551–572.

Nagy Gyula
Nagy Gyula: Az életbiztosítás a földhitel szolgálatában. /Megjegyzés Havas Miksa cikkére./
		=1892. 16. 922–925.

		Havas Miksa: Az életbiztosítás a földhitel szolgálatában. (Válasz Nagy Gyulának.)
		=1892. 16. 1016–1021.

Nagy Márton
		Nagy Márton: A kegyes tanító rendnek statisztikája.
		=1862. 3. 31–43.

Neményi Ambrus
		Könyvismertetés. Neményi Ambrus.
		=1883. 7. 9. 58–61.

		Neményi Ambrus: Kamatbiztosítást élvező vasutak és államosítás Magyarországon.
		=1889. 13. 72–80.

Neumann
Kőrösi József: Könyvismertetés. Morpurgo, Brachelli, Neumann, Schwicker, Engel, Schwanebach.
		=1877. 1. 1. 144–158.

Neumann Károly
		Neumann Károly: A mezőgazdaság történelme, mint a nemzetiségi statisztika alapja.
		=1888. 12. 146–170.

		Neumann Károly: A magyar királyi államvasutak új árudíjszabása.
		=1891. 15. 209–234.

Oláh Gyula
		Vizneker Antal: Könyvismertetés. Oláh Gyula.
		=1889. 13. 980–985.

Pareto, V.
		Ráth Zoltán: Könyvismertetés. V. Pareto.
		=1889. 13. 501–505.

Parlagi Ferenc
		Parlagi Ferenc: Agrár-bank.
		=1885. 9. 477–501.

Pekár Imre
Pekár Imre: A mezőgazdaságnak és különösen egyesületeinek viszonya a kormányhoz különféle államokban.
		=1880. 4. 489–512.

		y.: Könyvismertetés. Földes (Weisz) Béla, Pekár Imre, Láng Lajos.
		=1881. 5. 3. 113–146. /V/

Pikler Gyula
		Pikler Gyula: Ricardo. 1–4.
		=1885. 9. 334–370.; 422–476.; 545–580.; 612–661.

		Pikler Gyula: Még egy szó a termelési költségekről.
		=1885. 9. 837.

Pisztóry Mór
		Pisztóry Mór: Győrváros gabonaforgalma és gabonakereskedése.
		=1871. 8. 35–58.

		Pisztóry Mór: Egy statisztikai emlék a gőz jubileuma alkalmából.
		=1881. 5. 4. 74–109.

Pisztóry Mór: Az aranyvaluta elmélete és Németország újabb valuta-rendszerének következményei.
		=1887. 11. 161–173.

		Pisztóry Mór: Pozsony. 1–2.
		=1887. 11. 382–439.; 511–527.

		dr. –: Könyvismertetés. Pisztóry Mór.
		=1890. 14. 166–168.

		x. y.: Könyvismertetés. Pisztóry Mór.
		=1892. 16. 699–703.

Piványi Ignác
		Piványi Ignác: A vasúti válság. 1–2.
		=1874. 1. 81–101.; 161–195.

Pólya Béla
		Könyvismertetés. Pólya Béla.
		=1880. 4. 484–486.

Pólya Jakab
		Pólya Jakab: Magyarország államadósságai. 1–2.
		=1882. 6. 1. 38–70.; 2. 38–67.

		Pólya Jakab: Országos közszükségleti pénztár. 1–3.
		=1882. 6. 5. 1–24.; 6. 1–37.; 7. 1–31.

		Pólya Jakab: A szegényügy.
		=1883. 7. 1. 44–57.

		Pólya Jakab: A parasztbirtokok öröklését szabályozó német törvények.
		=1883. 7. 3. 67–71. /V/

		Pólya Jakab: Gróf Széchenyi István minimum-javaslata és annak irodalma.
		=1883. 7. 5. 19–31.

		Pólya Jakab: Az új ír földbirtok-törvény.
		=1883. 7. 6. 39–44.

		Pólya Jakab: A Raiffeisen-féle kölcsönpénztárak.
		=1883. 7. 9. 19–36.
		
Pólya Jakab: Könyvismertetés. Linder György.
		=1883. 7. 9. 55–58.

		Pólya Jakab: Könyvismertetés. Telkes Simon.
		=1883. 7. 10. 78–81.

		Pólya Jakab: Az újabb agrár mozgalom és irodalom hazánkban. 1–3.
		=1884. 8. 1–25.; 142–165.; 236–264.

		Telkes Simon: Válasz Pólya Jakab úr bírálatára.
		=1884. 8. 166–167.

		Pólya Jakab: Észrevételek Telkes Simon úr válaszára.
		=1884. 8. 167–169.

		Pólya Jakab: A mezőgazdasági válság. 1–2.
		=1885. 9. 153–177.; 268–294.

		Pólya Jakab: “Haladás és ínség.” “Társadalmi kérdések.”
		=1885. 9. 593–611.

		Pólya Jakab: A nemzetközi gazdakongresszus.
		=1885. 9. 687–704.

		Pólya Jakab: Talajjavítási bank.
		=1886. 10. 161–201.

		Pólya Jakab: Valuta és a gazdasági válság.
		=1886. 10. 680–697.

		Mudrony Pál: Ezüst 1:22 vagy 1:15 1/2? /Válasz Pólya Jakabnak./
		=1886. 10. 766–784.

		Pólya Jakab: A földbirtok tulajdona. 1–3.
		=1887. 11. 211–229.; 440–460.; 528–545.

		Pólya Jakab: A deficit.
		=1887. 11. 549–583.

		Pólya Jakab: A kis- és nagybirtok.
		=1888. 12. 489–519.

		Pólya Jakab: A londoni nemzetközi cukor-adó értekezlet.
		=1888. 12. 894–906.

		Pólya Jakab: Az öröklési jog társadalmi és gazdasági szempontból.
		=1889. 13. 359–389.

		Pólya Jakab: A valutakérdés fejlődése a jelen században.
		=1889. 13. 615–647.

		Keleti Károly – Kautz Gyula: Könyvismertetés. Pólya Jakab.
		=1889. 13. 972–975.

		Pólya Jakab: Könyvismertetés. Maurice Block.
		=1890. 14. 540–543.

		Matlekovits Sándor: Könyvismertetés. Pólya Jakab.
		=1890. 14. 719–725.

		Pólya Jakab: Nemesfém az Egyesült Államokban.
		=1890. 14. 725–735.

		Pólya Jakab: Egyenes adóink fejlődése. 1–2.
		=1890. 14. 871–889.; 1076–1090.

		Pólya Jakab: A mezőgazdasági hitelszövetkezetek.
		=1892. 16. 112–128.

		Ráth Zoltán: Könyvismertetés. Pólya Jakab.
		=1892. 16. 387–391.

		Pólya Jakab: A biztosítási vállalatok. 1–2.
		=1892. 16. 501–546.; 617–663.

Popovics Sándor
Popovics Sándor: Az italmérési jog s az italmérési jövedék behozatala folytán adandó kártalanítás. 1–2.
		=1890. 14. 218–232.; 594–611.

Propper N. János
		Braun Sándor: Könyvismertetés. Propper N. János.
		=1890. 14. 639–641.

Rácz Sándor
		Rácz Sándor: A belföldi távirati árszabás megváltoztatása.
		=1877. 1. 3. 136–138. /V/

		Rácz Sándor: Kereskedelem a villamossággal és a villammonopólium.
		=1886. 10. 655–679.

Rácz Vilmos
		Könyvismertetés. Rácz Vilmos.
		=1885. 9. 44–47.

Ráth Károly
Ráth Károly: Az 1880. és 1881. években tartott országos iparkiállítások szervezete és pénzügyi eredményei.
		=1882. 6. 5. 25–49.

Ráth Zoltán
		Ráth Zoltán: A pénz értékemelkedésének némely következményeiről.
		=1888. 12. 171–189.

		Ráth Zoltán: Az érték fogalma és osztályozása.
		=1888. 12. 717–738.

		Ráth Zoltán: Könyvismertetés. F. Schuler, A. E. Burckhardt.
		=1889. 13. 124–130.

		Ráth Zoltán: Könyvismertetés. K. v. Langdorff.
		=1889. 13. 300–303.

		Ráth Zoltán: Könyvismertetés. V. Pareto.
		=1889. 13. 501–505.

		Ráth Zoltán: Bűnügyi statisztikánk s annak legújabb eredményei.
		=1889. 13. 572–583.

		Ráth Zoltán: Az új német törvény a szövetkezetekről.
		=1889. 13. 935–949.

		Ráth Zoltán: Részletek bűnügyi statisztikánkból.
		=1889. 13. 991–1000.

		Ráth Zoltán: Könyvismertetés. Kautz Gyula.
		=1890. 14. 461–462.

		Ráth Zoltán: A közgazdaság elméletének és törvényeinek kérdéséhez.
		=1890. 14. 499–524.

		Ráth Zoltán: Fővárosunk bűnügyi statisztikája 1885–1889-re.
		=1890. 14. 744–751.

		Ráth Zoltán: Könyvismertetés. Kohn Dávid.
		=1890. 14. 836–840.

		Ráth Zoltán: A tőke közgazdasági fogalmáról.
		=1890. 14. 986–1002.

		Ráth Zoltán: A munkásbiztosítás hazánkban.
		=1891. 15. 54–75.

		Ráth Zoltán: A vastermelés múltjából és jövőjéből.
		=1891. 15. 311–315.

		Ráth Zoltán: Az új porosz jövedelmi adótörvényjavaslat.
		=1891. 15. 507–526.

		Ráth Zoltán: Az épületek statisztikája Franciaországban.
		=1891. 15. 718–722.

		Ráth Zoltán: Könyvismertetés. H. Herkner.
		=1891. 15. 774–777.

		Ráth Zoltán: A földbirtokos osztály hitelszükséglete s annak kielégítése. 1–3.
		=1891. 15. 824–863.; 911–945.; 1070–1085.

		Ráth Zoltán: A földbirtokosi hitel statisztikája. 1–3.
		=1891. 15. 877–885.; 965–980.; 1144–1170.

		Ráth Zoltán: Könyvismertetés. W. Hasbach.
		=1892. 16. 148–152.

		Ráth Zoltán: Könyvismertetés.
		=1892. 16. 228–231.

		Ráth Zoltán: Könyvismertetés. Pólya Jakab.
		=1892. 16. 387–391.

		Ráth Zoltán: Könyvismertetés. Mandello Károly.
		=1892. 16. 477–482.

		Ráth Zoltán: Az árstatisztika feladatai, különös tekintettel hazánkra.
		=1892. 16. 721–735.

		Ráth Zoltán: A közgazdaságtan újabb feladatairól.
		=1892. 16. 789–800.

		Ráth Zoltán: Könyvismertetés. Láng Lajos.
		=1892. 16. 849–851.

		Ráth Zoltán: Könyvismertetés. Baross Gábor.
		=1892. 16. 1026–1031.

Roscher, Wilhelm
		–m.: Könyvismertetés. Wilhelm Roscher.
		=1882. 6. 4. 92–96. /V/

Rostand, Eugéne
		Halász Sándor: Könyvismertetés. Eugéne Rostand.
		=1891. 15. 536–539.

Roszner Ervin
		Roszner Ervin: Könyvismertetés. Csáky Albin.
		=1890. 14. 60–70.

Rubin Simon
		Rubin Simon: Népszámlálás Bajorországban 1867-ben.
		=1869. 6. 126–136.

Sarlay Károly
		Sarlay Károly: A mezőgazdasági hitelszövetkezetekről.
		=1883. 7. 6. 19–28.

Sasvári Ármin
		Sasvári Ármin közli: Az ipar Szerbiában.
		=1887. 11. 824–840.

Sasvári Ármin: Vázlatok a Balkán államokról.
		=1892. 16. 775–784.		

Scheel
		Könyvismertetés. Scheel. Shadwell. Korizmics László. Kubinyi Lajos.
		=1877. 1. 1. 211–215.

Schippel, Max
		Könyvismertetés. Max Schippel.
		=1883. 7. 9. 64–66.

Schneider, K.
		–á–: Könyvismertetés. K. Schneider.
		=1891. 15. 869–870.

Schnierer Gyula
		Schnierer Gyula: Fiume múltja és jövője.
		=1882. 6. 3. 32–47.

		Schnierer Gyula: Könyvismertetés. O. W. Weyer.
		=1889. 13. 229–235.

Schuler, F.
		Ráth Zoltán: Könyvismertetés. F. Schuler, A. E. Burckhardt.
		=1889. 13. 124–130.

Schwanebach
Kőrösi József: Könyvismertetés. Morpurgo, Brachelli, Neumann, Schwicker, Engel, Schwanebach.
		=1877. 1. 1. 144–158.

Schwarz Bódog
		Schwarz Bódog: Pénzrendszerünk megváltoztatása. 1–2.
		=1883. 7. 1. 58–70.; 2. 64–81.

		Schwarz Bódog: Ázsió tanulmányok. 1–3.
		=1884. 8. 660–682.; 697–720.; 787–803.

Schwicker
Kőrösi József: Könyvismertetés. Morpurgo, Brachelli, Neumann, Schwicker, Engel, Schwanebach.
		=1877. 1. 1. 144–158.

		Könyvismertetés. Schwicker.
		=1882. 6. 9. 85–86. /V/

Seidl Ambrus
		–m.: Könyvismertetés. Seidl Ambrus.
		=1882. 6. 2. 71–79. /V/

Shadwell
		Könyvismertetés. Scheel. Shadwell. Korizmics László. Kubinyi Lajos.
		=1877. 1. 1. 211–215.

Smialovszky Valér
		Smialovszky Valér: Néhány szó vasúti politikánkról.
		=1891. 15. 1086–1102.

Smith, Adam
		dr. –: Könyvismertetés. Adam Smith.
		=1891. 15. 190–191.

Strausz Adolf
		Strausz Adolf: Közlekedési állapotok Boszniában.
		=1883. 7. 8. 54–62.

		Strausz Adolf: Keleti kereskedelmünk és egy magyar kereskedelmi múzeum.
		=1885. 9. 233–267.

		Strausz Adolf: A keleti pavillon.
		=1885. 9. 737–756.

		Strausz Adolf: Magyar mintaraktárt Bulgáriának.
		=1886. 10. 633–643.

Süss Nándor
		Süss Nándor: A mechanika fejlődése külföldön és hazánkban.
		=1886. 10. 419–436.

Sváby Frigyes
		Sváby Frigyes: Szepes vármegye közgazdasági viszonyai.
		=1888. 12. 265–312.

Szabó Jenő
		Szabó Jenő: Néhány szó a vasutak csoportosításáról.
		=1877. 1. 2. 93–109. [Kiegészítés: 4. 116–117. /V/]

Szapáry Gyula
		Szapáry Gyula: Államköltségvetési tanulmányok.
		=1878. 2. 4. 34–60.

		–d.: Könyvismertetés. Szapáry Gyula.
		=1882. 6. 1. 77–79. /V/

Szapáry János
		Kovács Gyula: Könyvismertetés. Szapáry János.
		=1878. 2. 3. 128–131. /V/

Szathmáry György
		–r.: Könyvismertetés. Szathmáry György.
		=1882. 6. 8. 73–76. /V/

Szatmári Károly
Szatmári Károly: Adatok a békés–bánáti helvét hitvallású egyházmegye ismertetéséhez.
		=1862. 4. 226–245.

Széchényi Dénes
		Széchényi Dénes: Falusi népünk elszegényedése.
		=1880. 4. 198–205.

Széchényi Imre, Ifb.
		Széchényi Imre, Ifb.: Somogy vármegye közgazdasági és közművelődési állapota.
		=1892. 16. 257–297., 3 mell.

Széchényi Pál
Széchényi Pál: Az országos magyar gazdasági egyesület megalakulásának ötvenedik évfordulója.
		=1879. 3. 55–60.

Szederkényi Nándor
		Acsády Ignác: Könyvismertetés. Szederkényi Nándor.
		=1890. 14. 1111–1116.

Székely Ferenc
		Székely Ferenc: Valutánk rendezéséről.
		=1890. 14. 101–127.

		Székely Ferenc: Takarékpénztáraink reformja.
		=1890. 14. 309–317.

		Székely Ferenc: Könyvismertetés. Tisza István.
		=1890. 14. 533–535.

Szepesi János
Szilágyi István közli: Két régi emlék. 1. Első, magyar nyelvű postai utasítás Szepesi Jánostól. – 2. Magyar nyelvű stóla-szabályzat a görög nem egyesült lelkészek számára Kazinczy Dénestől.
		=1883. 7. 3. 57–65.

Szilágyi István
Szilágyi István közli: Két régi emlék. 1. Első, magyar nyelvű postai utasítás Szepesi Jánostól. – 2. Magyar nyelvű stóla-szabályzat a görög nem egyesült lelkészek számára Kazinczy Dénestől.
		=1883. 7. 3. 57–65.

Szilágyi István közli: Régi emlékek. 1. A m. királyi Helytartó-tanács létszáma és fizetése 1783/4-ben. – Magyarország bevételei és kiadásai 1811-ben.
		=1883. 7. 6. 29–38.

Szilágyi Virgil
		Szilágyi Virgil: Uzsora és kamat-maximum.
		=1882. 6. 3. 48–60.

Szmrecsányi Arisztid
		Könyvismertetés. Szmrecsányi Arisztid.
		=1874. 1. 465–472.

		Szmrecsányi Arisztid: Liptómegye közgazdasági viszonyai.
		=1888. 12. 190–209.

Szuesz Ede
		Bánffy Béla – Szuesz Ede: Eszmecsere a dunai lánchajózás tárgyában.
		=1881. 5. 1. 57–72.

Tauffer Vilmos
		Vizneker Antal: Könyvismertetés. Tauffer Vilmos
		=1891. 15. 533–536.

Taussig, J. W.
		Könyvismertetés. J. W. Taussig.
		=1883. 7. 7. 65–66.

Teleszky János
		Teleszky János: A franciaországi kapuadó-rendszer. 1–2.
		=1891. 15. 590–609.; 673–691.

Telkes Sándor
		[Lánczy Gyula] L. Gy.: Könyvismertetés. Telkes Sándor.
		=1886. 10. 507–513.

Telkes Simon
		Pólya Jakab: Könyvismertetés. Telkes Simon.
		=1883. 7. 10. 78–81.

		Telkes Simon: Válasz Pólya Jakab úr bírálatára.
		=1884. 8. 166–167.

		Pólya Jakab: Észrevételek Telkes Simon úr válaszára.
		=1884. 8. 167–169.

		Telkes Simon: A világforgalom főbb árucikkei.
		=1885. 9. 505–544.

		Telkes Simon: Az eledelipar.
		=1887. 11. 465–510.

		Telkes Simon: Kereskedelmünk italokkal.
		=1887. 11. 644–691.

Thallóczy Lajos
Thallóczy Lajos: Gróf Benyovszky Móricz és a magyar tengerparti kereskedelem első kezdetei.
		=1879. 3. 192–222.

		Thallóczy Lajos: Könyvismertetés. Csarada János.
		=1882. 6. 5. 82–85. /V/

Thaly Emil
		Thaly Emil: Gabnakivitelünk és vasutaink exportképessége.
		=1877. 1. 3. 43–84.

		Thaly Emil: A szucsavai vagy tölgyesi vasúti csatlakozás kérdése.
		=1879. 3. 61–110.

		Thaly Emil: A budapest–zimonyi vasút.
		=1879. 3. 259–306.

		Thaly Emil: A magyar délnyugoti vasút helyes irányának megválasztása.
		=1880. 4. 340–373.

Tirscher Pál
		Tirscher Pál: A hajózás és forgalom a Dunán és mellékfolyóin 1865/8-ban.
		=1868. 5. 195–231.

		Tirscher Pál: A magyar vasúti hálózat 1868-ban.
		=1868. 5. 272–278.

Tisza István
		Tisza István: Néhány szó az 1890. évi költségvetésről.
		=1890. 14. 9–20.

		Székely Ferenc: Könyvismertetés. Tisza István.
		=1890. 14. 533–535.

		Tisza István: Néhány észrevétel Székely Ferenc úr bírálatára.
		=1890. 14. 638–639.

		Tisza István: Az 1891-iki költségvetés.
		=1890. 14. 1049–1063.

		Tisza István: Az 1892-iki költségvetés.
		=1892. 16. 298–309.

Toldy Ferenc
		Toldy Ferenc: Előszó.
		=1861. 1. I–IV.

Tolsztoj, Leo N.
		dr. –: Könyvismertetés. Leo N. Tolstoj.
		=1891. 15. 621–623.

Tormay Károly
		Tormay Károly: A népesség mozgalma Pest városában 1859-ben.
		=1861. 1. 137–151.

Tormay Károly: A légköri, betegeskedési és halálozási viszonyok Pest városában 1859-ben.
		=1861. 2. 31–54., 1 t.

		Tormay Károly: Az ujonczozási vizsgálatra vonatkozó adatok.
		=1861. 2. 107–114.

		Tormay Károly: Az egyházmegyék népességi statisztikája 1861-ben.
		=1862. 3. 50–64.

Tormay Károly: Az egri rom. kath. érseki megye népessége és ennek mozgalma 1861-ben.
		=1862. 4. 88–92.

Tormay Károly: Pest város főorvosának észleletei a légtünetek és egészségügy körében 1863-ik év folytán.
		=1864. 6. 56–71.

		Tormay Károly: Pest városának egészségügyi és légköri viszonyai 1864-ben.
		=1865. 1. 161–171.

		Tormay Károly: Légköri viszonyok és egészségügy 1865-ben.
		=1867. 3. 76–82.

Tormay Károly: Pest városa élet- és halálozási viszonyainak statisztikája, különös tekintettel az 1831-es, 1854/55-ös és 1866-os kolerajárványra.
		=1867. 4. 186–252., 6 t.

Török Sándor
		Török Sándor: A borgyártást korlátoznunk kell.
		=1877. 1. 1. 205–207. /V/

Travnyik József
		Travnyik József: Quesnay [François] Ferenc és tanai.
		=1886. 10. 306–331.

Trefort Ágoston
		Heltai Ferenc: Könyvismertetés. Trefort Ágoston.
		=1882. 6. 9. 61–66. /V/

Türr István
		Türr István: A panamai csatorna.
		=1880. 4. 481–488. [Téves lapszám a 3. füzet végéhez képest.]

		Türr István: A vizekről.
		=1881. 5. 3. 64–80.

Ullmann Sándor
		Heltai Ferenc: Könyvismertetés. Ullmann Sándor.
		=1882. 6. 5. 79–82. /V/

Uray Zoltán
		Uray Zoltán: Kizárólagos kocsihasználat.
		=1884. 8. 325–331.

		Uray Zoltán: Áruszállítás vasúton.
		=1884. 8. 637–659.

Vargha Gyula
		Kanitz József – Vargha Gyula: Magyarország egyletei és társulatai 1878-ban.
		=1881. 5. 1. 159–163. /V/

		Heltai Ferenc: Könyvismertetés. Jekelfalussy József, Vargha Gyula.
		=1887. 11. 911–913.

		Vargha Gyula: A szeszadó-reform Németországban.
		=1888. 12. 38–74.

		Heltai Ferenc: Könyvismertetés. Jekelfalussy József, Vargha Gyula.
		=1888. 12. 918–920.

Vargha Gyula: Magyarország, Ausztria, Németország és Franciaország népesedési mozgalma 1878–1887.
		=1889. 13. 242–250. /V/

		Vargha Gyula: A magyarországi hitelintézetek 1887-ben.
		=1889. 13. 423–437.

		Vargha Gyula: Poroszország mezőgazdasági igazgatása.
		=1889. 13. 459–479.

		Vargha Gyula: Biztosítási statisztikánk kérdéséhez.
		=1889. 13. 671–687.

		Vargha Gyula: A filoxéra-vész hatása 1888. évi szüretünk eredményében.
		=1889. 13. 822–825.

		Vargha Gyula: Magyarország és a világ búzatermelése.
		=1890. 14. 90–98.

		Vargha Gyula: Magyarország és a világ búzaforgalma.
		=1890. 14. 180–195.

		Vargha Gyula: Néhány szó az életbiztosításról.
		=1890. 14. 388–397.

		Braun Sándor: Könyvismertetés. Jekelfalussy József, Vargha Gyula.
		=1890. 14. 462–465.

		Vargha Gyula: A postán szétküldött magyarországi hírlapok statisztikája.
		=1890. 14. 551–558.

		Arányi Miksa: Válasz a “Néhány szó az életbiztosításról” című cikkre.
		=1890. 14. 612–626.

		Vargha Gyula: A felső-magyarországi kivándorlás és hatása a népesedési mozgalomra.
		=1890. 14. 653–663.

		Vargha Gyula: A magyarországi takarékbetétek 1840–1888.
		=1890. 14. 752–761.

		Vargha Gyula: Hivatalos statisztikánk és az idei termés.
		=1890. 14. 845–852.

		Vargha Gyula: Jégverések és jégkárok Poroszországban.
		=1890. 14. 1040–1045.

Vargha Gyula: Monarchiánk és Németország gabonával való ellátása, a kötendő kereskedelmi és vámszerződés szempontjából.
		=1890. 14. 1064–1075.

		Vargha Gyula: Az iparstatisztika egyik elhanyagolt ága.
		=1891. 15. 198–200.

		Vargha Gyula: Az 1890. évi népszámlálás főbb eredménye törvényhatóságok szerint.
		=1891. 15. 299–311.

		Vargha Gyula: Néhány adat a takarékbetétek statisztikájához.
		=1891. 15. 466–469.

		Vargha Gyula: Oroszország 1883–1890. évi aratása.
		=1891. 15. 630–640.

		–á –á–: Könyvismertetés. Jekelfalussy József, Vargha Gyula.
		=1891. 15. 771–774.

		Vargha Gyula: Magyarország 1891. évi aratása.
		=1891. 15. 783–794.

		Vargha Gyula: Magyarország tűzkár-statisztikája.
		=1891. 15. 886–906.

		Vargha Gyula: Könyvismertetés. Gaál Jenő.
		=1891. 15. 1122–1125.

		Vargha Gyula: A statisztika szerepe a millenáris kiállításon.
		=1892. 16. 43–53.

		Vargha Gyula: Népünk testi épsége az újoncozási adatok alapján.
		=1892. 16. 167–179.

		Vargha Gyula: Népünk mozgalma a népszámlálás adatai szerint.
		=1892. 16. 185–207.

		Vargha Gyula: Statisztikai adatok népünk vándormozgalmához.
		=1892. 16. 234–245.

		Vargha Gyula: A hitfelekezeti viszonyok hazánkban.
		=1892. 16. 571–593.

		Vargha Gyula: Adatok hazánk hitfelekezeti viszonyainak megvilágításához.
		=1892. 16. 600–613.

		Vargha Gyula: A hivatalos statisztikai évkönyvek.
		=1892. 16. 709–717.

		Vargha Gyula: Európa államai számokban. 1. Franciaország.
		=1892. 16. 853–875.

		Vargha Gyula: Európa államai számokban. 2. Németbirodalom.
		=1892. 16. 936–957.

Varigny, I. de.
		Bernát István: Könyvismertetés. I. de Varigny.
		=1889. 13. 407–413.

Varró Péter
		Varró Péter: Vasúti részvénytársulataink és az új kereskedelmi törvény.
		=1879. 3. 157–172.

		Varró Péter: Állami, magán vagy vegyes vasútkezelési rendszer.
		=1879. 3. 509–550.

Vécsey Sándor
		Vécsey Sándor: Az arany jövője Bamberger Lajos világításában. 1–2.
		=1878. 2. 3. 106–117.; 4. 20–33.

Veszelovszky P. Mihály
		Veszelovszky P. Mihály: Az agrár-kérdés Oroszországban. Ford. Csopey László.
		=1887. 11. 139–152.

Vizneker Antal
		Vizneker Antal: Jog- és államtudományi vizsgálati rendszerünk reformjához.
		=1888. 12. 313–333.

		Vizneker Antal: Felelet dr. Apáthy István úrnak a jogi vizsgálatok reformja tárgyában.
		=1889. 13. 330–343.

Vizneker Antal: Külforgalmunk főbb eredményei az 1888-ik évi áruforgalmi statisztika szerint, különös tekintettel a gabonaneműek és állatok kivitelére.
		=1889. 13. 506–521.

		Vizneker Antal: A jelzálogi terhek forgalma Poroszországban.
		=1889. 13. 731–735.

		Vizneker Antal: Közegészségügyi igazgatásunkhoz.
		=1889. 13. 894–901.

		Vizneker Antal: Közegészségügyi statisztikánk reformjához.
		=1889. 13. 922–925.

		Vizneker Antal: Könyvismertetés. Oláh Gyula.
		=1889. 13. 980–985.

		Vizneker Antal: A jog- és államtudományi szakoktatás reformja.
		=1890. 14. 142–157.

		Vizneker Antal: A halálokok statisztikája.
		=1890. 14. 294–304.

Vizneker Antal: A népmozgalom legfontosabb eredményei Magyarországon 1881–1888-ban.
		=1890. 14. 369–371.

		Vizneker Antal: Magyarország 1889-ik évi külforgalmának legfontosabb eredményei.
		=1890. 14. 476–480.

		Vizneker Antal: Könyvismertetés. Bamberger Béla.
		=1890. 14. 1017–1025.

		Vizneker Antal: A magyar és a külföldi dohányjövedék.
		=1891. 15. 90–109.

		Vizneker Antal: Könyvismertetés. Gerlóczy Gyula.
		=1891. 15. 290–292. [Válaszok: 363–365.]

		Vizneker Antal: Könyvismertetés. Tauffer Vilmos
		=1891. 15. 533–536.

		Vizneker Antal: Magyarország áruforgalma 1890-ben.
		=1891. 15. 714–718.

Vörös László
		Vörös László: Angol-India vasútai.
		=1879. 3. 317–360.

		Vörös László: Kenessey Albert. Nekrológ.
		=1880. 4. 297–300. /V/

		Vörös László: Az állami vasútkezelési rendszer előnyei.
		=1881. 5. 1. 152–158.

		Mándy Lajos: Könyvismertetés. Vörös László.
		=1882. 6. 9. 66–68. /V/

		Mándy Lajos: Könyvismertetés. Vörös László.
		=1884. 8. 332–337.

Wachtel Aurél
		Wachtel Aurél: A franciaországi italadók, s alkalmazásuk Elszász-Lotharingiában.
		=1883. 7. 9. 1–18.

Wágner László
		Wágner László: A béllyei uradalom. 1–2.
		=1883. 7. 6. 1–18.; 7. 1–13.

Weisz Béla ld. Földes Béla

Weisz Bernát Ferenc
		Weisz Bernát Ferenc: Az iskolai takarékpénztárak Magyarországban.
		=1878. 2. 3. 1–23.

Weisz Bernát Ferenc: Az iskolai takarékpénztárak Magyarországban 1879 június végén.
		=1879. 3. 477–508.

Weisz Berthold
		Weisz Berthold: Kereskedelmi hódítások.
		=1886. 10. 133–151.

Wekerle Sándor
		Wekerle Sándor: A pénzverési regale.
		=1881. 5. 4. 110–122.

Weninger Vince
Weninger Vince – Konek Sándor – Hunfalvy János: Közlemények az egyházmegyék köréből.
		=1861. 1. 64–88.

		Weninger Vince: A gabnaárak.
		=1861. 2. 55–82.

		Weninger Vince: Adalékok a népesedési mozgalomhoz.
		=1861. 2. 99–106.

		Weninger Vince: Némely adatok Franciaországból.
		=1861. 2. 133–136. /V/

		Weninger Vince: A biztosítás ügye Franciaországban.
		=1861. 2. 157–158. /V/

		Weninger Vince – Konek Sándor: Az egyházmegyék népességi statisztikája 1861-ben.
		=1861. 2. 159–183.

		Weninger Vince: Franciaország adóztatási és pénzügyi statisztikája.
		=1861. 2. 206–221.

Weninger Vince: A hajózási forgalom az osztrák kikötőkben s a hajók teherképessége 1859-ben.
		=1861. 2. 247–253.

		Weninger Vince: A pesti kereskedelmi akadémia.
		=1861. 2. 254–263.

		Weninger Vince: A biztosítás ügye Magyarországban 1858–1861.
		=1862. 3. 249–256.

		Weninger Vince: Jótékony intézetek Franciaországban.
		=1862. 3. 307–310. /V/

		Weninger Vince: A pesti kereskedelmi kórház és nyugdíj-intézet.
		=1862. 4. 56–58.

		Weninger Vince: A tiszamelléki szab. kölcsönös tűzkártérítő társulat.
		=1862. 4. 120–123.

		Weninger Vince: Jelentés az V-ik nemzetközi statisztikai kongresszusról.
		=1863. 5. 142–171.

		Weninger Vince: A statisztika fontossága a tűzkár ellen biztosító társaságoknál.
		=1864. 6. 71–89.
		
Weninger Vince: Néhány észrevétel a közvállalatok engedélyezéséről és ellenőrzéséről.
		=1865. 1. 122–137.

Weninger Vince: A bankügy elmélete. 1–2. 1. A jegy- és letéti bankokról. 2. A Peel-akta.
		=1866. 2. 232–308.; 1867. 3. 145–244.

Weninger Vince: Az Osztrák-Magyar Monarchia államháztartása a XIX. század első felében és Magyarország. 1–2.
		=1869. 6. 3–74.; 1870. 7. 3–131.

Westergaard, H.
		á.–: Könyvismertetés. H. Westergaard.
		=1892. 16. 66–67.

Weszelovszky Károly
		Weszelovszky Károly: Közegészségügyi állapotaink.
		=1886. 10. 337–345.

		Weszelovszky Károly: Közegészségügyi állapotaink.
		=1886. 10. 713–742.

		Kégly Sándor: Válasz dr. Weszelovszky Károly úrnak.
		=1886. 10. 743–748.

		Weszelovszky Károly: Magyarország népességének időelőtti elhalálozása. 1–2.
		=1888. 12. 569–592.; 739–808.

Weyer, O. W.
		Schnierer Gyula: Könyvismertetés. O. W. Weyer.
		=1889. 13. 229–235.

Wickenburg Márk
		Wickenburg Márk: A váltó-árfolyamokról.
		=1887. 11. 190–204.

		dr. –: Könyvismertetés. Wickenburg Márk.
		=1891. 15. 365–367.

		Wickenburg Márk: A legújabb magyar konverziók.
		=1892. 16. 101–111.

		Wickenburg Márk: Adatok a legújabb magyar konverzióhoz.
		=1892. 16. 157–166.

		Wickenburg Márk: Könyvismertetés.
		=1892. 16. 465–477.

Wlassics Gyula
		Wlassics Gyula: Álhírek terjesztése és a büntetőjog.
		=1892. 16. 208–213.

Wollenborg, Léone
		Könyvismertetés. Léone, Wollenborg.
		=1884. 8. 169.

Zichy Jenő
Kerkapoly Károly: Három emlékirat. – Az országos iparosgyűlés emlékirata. – A magyar gazdák országos értekezletének emlékirata. – Gróf Zichy Jenő emlékirata a magyar ipar fejlesztése érdekében.
		=1880. 4. 78–101.

		Zichy Jenő: Közgazdasági és társadalmi eszmetöredékek.
		=1882. 6. 9. 1–21.

Zobrist
		–r.: Könyvismertetés. Zobrist.
		=1891. 15. 191–194.

Tárgyszavas rész

Abaúj vármegye
		Abaújmegye nemzetiségei.
		=1861. 2. 316. /V/

acél
		Vas- és acélkivitel Nagybritániából 1881–1883.
		=1884. 8. 417. /V/

adó
		Az ausztriai birodalom adóügyi statisztikai táblázatainak kivonata.
		=1861. 1. 312–313. /V/

		Weninger Vince: Franciaország adóztatási és pénzügyi statisztikája.
		=1861. 2. 206–221.

		A magyar megyék kiterjedése, népessége, adózása.
		=1861. 2. 286–288. /V/

		Az adó Erdélyben.
		=1862. 4. 158–160. /V/

		Pest városának házadója.
		=1864. 6. 290. /V/

		Pest városa jövedelmi adója.
		=1864. 6. 290–291. /V/

		Adóhátralék Ausztriában 1864-ben.
		=1865. 1. 145. /V/

		Bethlen Farkas: Adatok Erdély viszonyairól, különös tekintettel az adózási rendszerre.
		=1867. 4. 3–35.

		Újságbélyegek adóhivatali befizetése 1859–1868.
		=1868. 5. 296–297. /V/

		Dobner Rudolf: Az általános jövedelmi adó, mint adóreformtényező.
		=1871. 8. 67–91.

Matlekovits Sándor: Olaszország szeszadó-politikája tekintettel a magyar szeszkivitelre.
		=1874. 1. 19–30.

		Forray Arthur: A pénzügyminiszter javaslata a közadók kezeléséről.
		=1874. 1. 319–349.

		Dobner Rudolf: Az adótörvényhozás.
		=1877. 1. 1. 197–198. /V/

		Dobner Rudolf: A földadókataszter.
		=1880. 4. 56–77.

		Weisz Béla: Magyarország adószolgáltatása 1838-1877.
		=1880. 4. 513–535.

		Joób Lajos: Bismarck adópolitikája.
		=1881. 5. 2. 148–157. /V/

Lepsényi Jenő: Az adóügy és adóügyi igazgatás az 1878/81-iki országgyűlés tartama alatt.
		=1881. 5. 4. 46–73.

		Joób Lajos: A német adóreform.
		=1883. 7. 3. 1–17.

		Bihari Mór: A cukoradó története Magyarországon. 1–2.
		=1883. 7. 7. 14–38.; 8. 20–53.

		Wachtel Aurél: A franciaországi italadók, s alkalmazásuk Elszász-Lotharingiában.
		=1883. 7. 9. 1–18.

		Fenyvessy Ferenc: A német szociális bajok, s azok orvoslása az adóreform által.
		=1884. 8. 26–37.

		György Endre: Az angol és francia adórendszerről.
		=1885. 9. 65–83.

		Ausztria szesztermelése és szeszadószolgáltatása.
		=1885. 9. 590–591. /V/

		A papiros-adó Franciaországban.
		=1887. 11. 232–233. /V/

		Deutsch József, ifj.: Tanulmány a répacukoradóról.
		=1887. 11. 843–890.

		Vargha Gyula: A szeszadó-reform Németországban.
		=1888. 12. 38–74.

		Fáy Béla: Az agrárpolitika és az adórendszer.
		=1888. 12. 75–106.

Bosányi Endre: Szeszadótörvényhozásunk és a szeszfőzés kisipara az állampénzügyek és az alkoholizmus szempontjából.
		=1888. 12. 127–145.

		Pólya Jakab: A londoni nemzetközi cukor-adó értekezlet.
		=1888. 12. 894–906.

		Ráth Zoltán: Az új porosz jövedelmi adótörvényjavaslat.
		=1891. 15. 507–526.

adósság
		A hypotheka teher Olaszországban.
		=1883. 7. 6. 64. /V/

Afrika
		A belga afrikai kereskedelmi társaság.
		=1883. 7. 3. 78–79. /V/

		Afrika kereskedelme.
		=1883. 7. 8. 74–75. /V/

		Közép-Afrika, mint olajtermő ország.
		=1885. 9. 731–732. /V/

		Jankó János, ifj.: Érdekeink Észak-Afrikában.
		=1888. 12. 107–126.

		Jankó János, ifj.: Kereskedelmünk Észak-Afrikában.
		=1888. 12. 520–541.

agrárbank
		Parlagi Ferenc: Agrár-bank.
		=1885. 9. 477–501.

agrármozgalmak
		Bernát István: Rodbertus-Jagetzow és a német agrarius mozgalmak.
		=1883. 7. 2. 1–20.

		Pólya Jakab: Az újabb agrár mozgalom és irodalom hazánkban. 1–3.
		=1884. 8. 1–25.; 142–165.; 236–264.

		Braun Sándor: Agrártörekvések Magyarországban.
		=1890. 14. 697–711.

agrárpolitika
		Fáy Béla: Az agrárpolitika és az adórendszer.
		=1888. 12. 75–106.

Al-Duna
		György Endre: Az Alduna és a magyar érdekek. 1–2.
		=1882. 6. 1. 22–37.; 2. 29–37.

alagutak
		A budai alagút forgalma.
		=1861. 2. 300. /V/

		A budai alagút-társulat bevétele.
		=1862. 4. 160. /V/

		Tenger alatti alagút Kanada s Eduárd-sziget közt.
		=1885. 9. 735. /V/

alapítványok
Konek Sándor: A magyar egyetemi alapítványok gyarapodása bold. Schordán végrendelete folytán.
		=1862. 3. 143–145.

		A magyarországi görög óhitűek nemzeti alapjairól.
		=1864. 6. 289–290. /V/

		A magyarországi ösztöndíj-alapítványok 1864/5-ben.
		=1866. 2. 153–160. /V/

Alföld
		Kada Elek: Gyümölcskereskedelmünk jövője, különös tekintettel az Alföld viszonyaira.
		=1885. 9. 764–794.

Algír
		Algír bortermése.
		=1882. 6. 8. 86. /V/

		Népszámlálás Algírban 1881-ről.
		=1885. 9. 229–230. /V/

álhírek
		Wlassics Gyula: Álhírek terjesztése és a büntetőjog.
		=1892. 16. 208–213.

alkalmasság
		Katonakötelezettek alkalmasság-vizsgálata 1852–1859.
		=1868. 5. 298–301. /V/

alkoholizmus
		A részegség ellen Galíciában és Bukovinában 1878–1883.
		=1884. 8. 773–774. /V/

		Alkoholizmus Massachusetts államban.
		=1885. 9. 230–231. /V/

Bosányi Endre: Szeszadótörvényhozásunk és a szeszfőzés kisipara az állampénzügyek és az alkoholizmus szempontjából.
		=1888. 12. 127–145.

állam
		Matlekovits Sándor: A tőzsde és az állam.
		=1870. 7. 161–221.

		Máday Izidor: Az állam és mezőgazdaságunk.
		=1874. 1. 350–364.

államadósság
		Ausztria állami adóssága 1860 végén.
		=1861. 2. 123–126. /V/

		Az olasz királyság állami adóssága.
		=1861. 2. 153. /V/

		Franciaország állami adóssága 1851–1860.
		=1861. 2. 304. /V/

		Poroszország állami adóssága.
		=1861. 2. 315–316. /V/

		Az osztrák függő állami adósság 1862-ben.
		=1862. 3. 158–159. /V/

		Az európai államadósságok.
		=1862. 4. 154. /V/

		Az egyesült éjszakamerikai Államok adósságai.
		=1864. 6. 300. /V/

		Államjövedelmek, kiadások és adósságok.
		=1865. 1. 152–153. /V/

		Ausztria állami adóssága 1865–1880.
		=1865. 1. 160. /V/

		Az állami adósságok növekedése 1865-ben.
		=1866. 2. 160. /V/

		Az államadósságok.
		=1874. 1. 237–238. /V/

		Pólya Jakab: Magyarország államadósságai. 1–2.
		=1882. 6. 1. 38–70.; 2. 38–67.

		Anglia államadóssága.
		=1883. 7. 6. 67. /V/

		Az Egyesült-Államok államadóssága.
		=1883. 7. 8. 76–77. /V/

		A török állam-adósság.
		=1884. 8. 84–87. /V/

		Európa államainak adóssága.
		=1884. 8. 401–402. /V/

		Az európai államok adósságai.
		=1887. 11. 758–765.

államháztartás
		Az államháztartás hátralékai 1867-ben.
		=1868. 5. 287–291. /V/

Weninger Vince: Az Osztrák-Magyar Monarchia államháztartása a XIX. század első felében és Magyarország. 1–2.
		=1869. 6. 3–74.; 1870. 7. 3–131.

Nagy Gábor: Adatok a magyar korona országainak 1868–1877-ig terjedő 10 évi államháztartása eredményeiről.
		=1879. 3. 551–572.

		Láng Lajos: A magyar és osztrák államháztartás 1868–1877.
		=1880. 4. 583–598.

		Jekelfalussy József: A vasutak szerepe állami háztartásunkban.
		=1891. 15. 126–149.

állami bevétel
		Fáy Béla: Az italmérési jog mint új állambevételi jog.
		=1879. 3. 128–136. /V/

állami felügyelet
		x. y.: A Svájcban működő életbiztosító intézetek és az állami felügyelet.
		=1891. 15. 794–805.

állami javak
		Az osztrák birodalom állami javai.
		=1862. 3. 287. /V/

állami pénzügyek
Bosányi Endre: Szeszadótörvényhozásunk és a szeszfőzés kisipara az állampénzügyek és az alkoholizmus szempontjából.
		=1888. 12. 127–145.

állami zárszámadás
		Lukács László: Állami zárszámadások. 1878–1882.
		=1884. 8. 127–141.

államjövedelem
		Államjövedelmek, kiadások és adósságok.
		=1865. 1. 152–153. /V/

		Az észak-amerikai államköltségek és államjövedelmek.
		=1867. 4. 126. /V/

		Az Argentin Köztársaság államjövedelme.
		=1883. 7. 7. 78. /V/

államköltségvetés
		Államköltségvetés az 1863. közigazgatási évre.
		=1862. 4. 124–151.

		Államköltségvetések.
		=1878. 2. 1. 171–172. /V/

államosítás
		Krisztinkovich Ede: Vízi utaink államosítása.
		=1882. 6. 7. 44–56.

		A vasutak államosítása Poroszországban.
		=1883. 7. 2. 90–93. /V/

		Az orosz vasutak államosítása.
		=1885. 9. 223–226. /V/

		Neményi Ambrus: Kamatbiztosítást élvező vasutak és államosítás Magyarországon.
		=1889. 13. 72–80.

államtudomány
		Vizneker Antal: Jog- és államtudományi vizsgálati rendszerünk reformjához.
		=1888. 12. 313–333.

		Vizneker Antal: Felelet dr. Apáthy István úrnak a jogi vizsgálatok reformja tárgyában.
		=1889. 13. 330–343.

		Vizneker Antal: A jog- és államtudományi szakoktatás reformja.
		=1890. 14. 142–157.

állatkivitel
		Máday Izidor: Élő állatkivitelünk a külföld előtt.
		=1877. 1. 1. 196–197. /V/

		Lovak kivitele Indiába.
		=1885. 9. 399. /V/

Vizneker Antal: Külforgalmunk főbb eredményei az 1888-ik évi áruforgalmi statisztika szerint, különös tekintettel a gabonaneműek és állatok kivitelére.
		=1889. 13. 506–521.

állattenyésztés
		Az állami lótenyésztés 1868-ban.
		=1868. 5. 294–295. /V/

		A magyar lótenyésztés.
		=1874. 1. 155. /V/

		Bethlen András: Marhatenyésztési érdekeink.
		=1879. 3. 239–258.

		Az ángora kecske tenyésztése.
		=1884. 8. 422. /V/

		A strucctenyésztés.
		=1884. 8. 519. /V/

		A selyemtenyésztés előmozdítása hazánkban.
		=1885. 9. 829–830. /V/

		A dán gazdák intézkedése a marhatenyésztés emelése tárgyában.
		=1886. 10. 526. /V/

Amerikai Egyesült Államok
		Az éjszakamerikai egyesült államok 1860-diki népszámlálása.
		=1862. 3. 300–301. /V/

		Az éjszakamerikai Egyesült államok könyvkereskedése.
		=1862. 3. 310–312. /V/

		Az egyesült éjszakamerikai Államok adósságai.
		=1864. 6. 300. /V/

		Adatok az éjszakamerikai egyesült államok viszonyairól.
		=1864. 6. 314–318. /V/

		Adatok az Amerikai Egyesült Államok viszonyairól 1850-ben és 1860-ban.
		=1865. 1. 149–152. /V/

		Az Amerikai Egyesült Államok vasútai 1865-ben.
		=1865. 1. 159. /V/

Az északamerikai egyesült államok 1870-i népszámlálásának előzetes eredményei. (Összehasonlítás 1790-től.)
		=1871. 8. 325. /V/

		Az Egyesült Államok sertéskereskedése 1873-ban.
		=1874. 1. 232–234. /V/

		Június: Az Egyesült-Államok pénzügyi jelentése 1879/80.
		=1882. 6. 3. 72–84. /V/

		Mudrony Pál: Közgazdasági új áramlatok Északamerikában.
		=1883. 7. 1. 82–86. /V/

		Az amerikai munkások anyagi helyzete.
		=1883. 7. 3. 77–78. /V/

		Magyar benyomások Amerikáról.
		=1883. 7. 4. 1–14.

		Készpénzfizetés az Amerikai Egyesült Államokban.
		=1883. 7. 4. 87–89. /V/

		Baross Gábor: A helyi (községi) kormányzat Amerikában.
		=1883. 7. 5. 32–44.

		Az Egyesült-Államok pénzügyminiszteri jelentése 1881/2. évről.
		=1883. 7. 6. 63. /V/

		Az Egyesült-Államok külkereskedelme.
		=1883. 7. 6. 64–67. /V/

		Az Egyesült-Államok legnagyobb iparűző városai.
		=1883. 7. 6. 70–71. /V/

		Arany- és ezüsttermelés az Egyesült-Államokban 1881-ben.
		=1883. 7. 6. 71–73. /V/

		A posta az Egyesült-Államokban.
		=1883. 7. 6. 73. /V/

		James: A nemzetgazdaságtan tanítása az Egyesült Államokban.
		=1883. 7. 8. 63–69.

		Az Egyesült-Államok államadóssága.
		=1883. 7. 8. 76–77. /V/

		A munkások helyzete az Egyesült-Államokban.
		=1883. 7. 9. 74. /V/

		Az Egyesült Államok ipara.
		=1884. 8. 342–346. /V/

		Az amerikai gazdasági gépek piaca Oroszországban.
		=1884. 8. 417–418. /V/

		Az Egyesült Államok petróleum-ipara.
		=1884. 8. 781–782. /V/

		Mudrony Pál: Egy amerikai mezőgazdasági és iparegyetem.
		=1885. 9. 28–37.

		Az Egyesült-Államok vasúti hálózata.
		=1885. 9. 63. /V/

		Farmok az Egyesült-Államokban.
		=1885. 9. 145–146. /V/

		Liégeard, Armand: A bevándorlás az Egyesült-Államokba.
		=1885. 9. 178–192.

		Alkoholizmus Massachusetts államban.
		=1885. 9. 230–231. /V/

		Hajózási összeköttetésünk az Egyesült-Államokkal.
		=1885. 9. 398. /V/

		Az Egyesült Államok bányászata 1884-ben.
		=1885. 9. 728–729. /V/

		Az észak-amerikai szövetségi vasúti törvény.
		=1887. 11. 615–630.

		Pólya Jakab: Nemesfém az Egyesült Államokban.
		=1890. 14. 725–735.

Matlekovits Sándor: Az Északamerikai Egyesült-Államok legújabb vám- és kereskedelmi politikája.
		=1891. 15. 3–35.

Anglia ld. még Nagy-Britannia
		Anglia népessége.
		=1861. 2. 126–133. /V/

		Az Angliába bevitt gyapjú mennyisége 1843–1860-ig.
		=1861. 2. 311. /V/

		Az Angol-Osztrák Bank 1864-diki üzleti jelentése.
		=1865. 1. 144–145. /V/

		Az angol bányászok életkora.
		=1867. 3. 310. /V/

		Az angol munkásosztály jövedelme.
		=1867. 4. 119–122. /V/

		Anglia népesedési mozgalma 1867-ben.
		=1869. 6. 145. /V/

		Anglia gabnabevitele.
		=1874. 1. 73–74. /V/

		György Endre: Az angol törvényhozás a vasutakról.
		=1874. 1. 473–479.

		Anglia pénzügyei.
		=1877. 1. 2. 122–123. /V/

		Weisz Béla: Újabb irányok az angol nemzetgazdaságtanban.
		=1877. 1. 3. 85–94.

		Láng Lajos: A francia és angol pénzpiac.
		=1877. 1. 3. 142–144. /V/

		A népesedés Angliában.
		=1877. 1. 3. 149–150. /V/

		Weisz Béla: A gazdasági szabadság érvényesülése Angliában.
		=1879. 3. 37–54.

		Láng Lajos: Az értékelmélet az újabb angol felfogás szerint. 1–2.
		=1881. 5. 1. 1–26.; 2. 1–22.

		Az angol mezőgazdasági statisztika.
		=1882. 6. 8. 76–79. /V/

		Az angol nép jövedelme.
		=1883. 7. 1. 87. /V/

		Az életbiztosító-társaságok Angliában.
		=1883. 7. 6. 57. /V/

		Anglia államadóssága.
		=1883. 7. 6. 67. /V/

		Brentano, Lujo: A keresztényszocialisztikus mozgalom Angliában.
		=1883. 7. 7. 39–50.

A népesedési mozgalom Angliában, Franciaországban, Németországban és Magyarországon 1872–1881.
		=1883. 7. 9. 37–43.

		Lukács Béla: Anglia fennálló vámrendszere.
		=1883. 7. 10. 1–32.

		A foglalkozásmód megoszlása Angliában.
		=1884. 8. 339-341. /V/

		Anglia világkereskedelmi jelentőségének okai.
		=1884. 8. 389–395.

		Az angol gyapjuárak változása.
		=1884. 8. 409. /V/

		Az angol munkások gyárfelügyelőkké előléptetése.
		=1884. 8. 413–414. /V/

		Az angol hajóépítés.
		=1884. 8. 415. /V/

		Vas- és acélkivitel Nagybritániából 1881–1883.
		=1884. 8. 417. /V/

		Levi, Leone: Anglia pénzügyi gazdálkodása az utolsó két évtized alatt.
		=1884. 8. 628–636.

		György Endre: Az angol és francia adórendszerről.
		=1885. 9. 65–83.

		Levi, Leone: A munkások helyzete Angliában.
		=1885. 9. 208–212.

		Anglia élelmezése.
		=1885. 9. 394. /V/

		Anglia kőszén fogyasztása.
		=1885. 9. 394–395. /V/

		Anglia hajói 1884-ben.
		=1885. 9. 395–397. /V/

		Anglia posta s távirda forgalma.
		=1885. 9. 720–721. /V/

		Anglia mezőgazdasági helyzete.
		=1885. 9. 721–722. /V/

		Anglia piacai.
		=1886. 10. 265–267. /V/

		Dohánytermelési kísérlet Angliában.
		=1886. 10. 710–711. /V/

		Anglia mezőgazdasági statisztikája 1886-ban.
		=1887. 11. 154–155. /V/

		Az angol tarifa törvényjavaslat.
		=1887. 11. 230–232. /V/

		Angol postatakarékpénztári reformtörekvések.
		=1887. 11. 235–236. /V/

		A gyümölcs- és zöldség-termelésről Angliában.
		=1887. 11. 318–319. /V/

		Az angol vasúti Clearing-House.
		=1888. 12. 683–710.

Angol Bank
		Kállay Béni: A bankárüzlet és bankügy az angol bank alapítása előtt.
		=1877. 1. 3. 19–42.

angol gyarmatok
		Fekete Ignác: Az angol gyarmatok értekezlete.
		=1887. 11. 310–316.

Angol-Osztrák Bank
		Az Angol-Osztrák Bank 1864-diki üzleti jelentése.
		=1865. 1. 144–145. /V/

angóra kecske
		Az ángora kecske tenyésztése.
		=1884. 8. 422. /V/

áradás
Dékány Mihály: Vízügyeink, különösen a Tiszaszabályozás és ármentesítés fejlődéséről. 1–2.
		=1878. 2. 3. 24–71.; 4. 97–113.

árak
		Weninger Vince: A gabnaárak.
		=1861. 2. 55–82.

		A főbb élelem és tüzelőszerek ára 1862-ben.
		=1862. 3. 159–160. /V/

		Az 1863-diki piaci gabnaárak Pesten.
		=1864. 6. 292. /V/

		A marhahús ára az osztrák monarchiában 1866/7-ben.
		=1868. 5. 305. /V/

		A búzaárak 1854–1868.
		=1869. 6. 147. /V/

		Gabonaneműek piaci ára 1854–1868.
		=1869. 6. 149. /V/

		Termesztmények ára Horvát-Tótországban 1868-ban.
		=1869. 6. 317–318. /V/

		Rácz Sándor: A belföldi távirati árszabás megváltoztatása.
		=1877. 1. 3. 136–138. /V/

		A magyar vasutak és a kocsirakományi árszabás.
		=1878. 2. 1. 163–171. /V/

		Nemesérc termelése (1493–1875) és árviszonya (1687–1878) a világon.
		=1879. 3. 314–315. /V/

		Az angol gyapjuárak változása.
		=1884. 8. 409. /V/

		A gabonaárak történetéről hazánkban 1791–1883.
		=1884. 8. 683–690. /V/

		A budapesti gabonaárak 1871–1885 és gabonakereskedelem 1875–1885.
		=1886. 10. 333–334. /V/

		A gabona-liszt és kenyér árának viszonya.
		=1887. 11. 631–643.

		A nyereség és veszteség az áralakulásnál.
		=1887. 11. 740–749.

		Ráth Zoltán: Az árstatisztika feladatai, különös tekintettel hazánkra.
		=1892. 16. 721–735.

arany yyy
		Nemesérctermelés a világon.
		=1862. 3. 312–314. /V/

		György Endre: A magyar aranyjáradék-kölcsön.
		=1877. 1. 3. 146–148. /V/

		Kovács Gyula: Az aranyvámról.
		=1878. 2. 1. 138–146. /V/

		A nemesércforgalom az osztrák-magyar vámterületen.
		=1878. 2. 1. 173. /V/

		Dessewffy Aurél: Az arany jövője.
		=1878. 2. 2. 31–57.

		Vécsey Sándor: Az arany jövője Bamberger Lajos világításában. 1–2.
		=1878. 2. 3. 106–117.; 4. 20–33.

		Nemesérc termelése (1493–1875) és árviszonya (1687–1878) a világon.
		=1879. 3. 314–315. /V/

		Az európai bankok aranykészlete.
		=1882. 6. 8. 80–81. /V/

		Arany- és ezüsttermelés az Egyesült-Államokban 1881-ben.
		=1883. 7. 6. 71–73. /V/

		Oroszország aranytermelése 1814–1880.
		=1883. 7. 10. 86–88. /V/

Pisztóry Mór: Az aranyvaluta elmélete és Németország újabb valuta-rendszerének következményei.
		=1887. 11. 161–173.

		Havas Miksa: Arany és ezüst közötti viszony. Aranyforint. Aranyázsió.
		=1890. 14. 342–344.

		Pólya Jakab: Nemesfém az Egyesült Államokban.
		=1890. 14. 725–735.

		Havas Miksa: Segédszámok és táblázatos összeállítások az arany-ezüst számításhoz.
		=1891. 15. 707–714.

aranykölcsön
		Wickenburg Márk: A legújabb magyar konverziók.
		=1892. 16. 101–111.

		Wickenburg Márk: Adatok a legújabb magyar konverzióhoz.
		=1892. 16. 157–166.

aratás
		Aratási kimutatás Szászországból 1846–1865.
		=1868. 5. 307. /V/

		Az aratás átlagáról Németországban.
		=1885. 9. 388–389. /V/

		Magyarország 1885. évi aratásának eredményéről.
		=1885. 9. 712–713. /V/

		Keleti Károly: Idei aratásunk és a statisztika.
		=1889. 13. 656–661.

		Vargha Gyula: Magyarország 1891. évi aratása.
		=1891. 15. 783–794.

arbitrage-forgalom
		Hegedüs Dezső: A nemzetközi arbitrage-forgalom.
		=1892. 16. 363–378.

Argentína
		Az Argentin Köztársaság államjövedelme.
		=1883. 7. 7. 78. /V/

		Argentína petróleumtelepei.
		=1884. 8. 423. /V/

árucikkek
		Telkes Simon: A világforgalom főbb árucikkei.
		=1885. 9. 505–544.

áruforgalom
		Ausztria áruforgalma 1860-ban.
		=1861. 1. 157–158. /V/

		Ausztria áruforgalma 1864-ben.
		=1865. 1. 153–154. /V/

		Sziszek áruforgalma.
		=1869. 6. 149–151. /V/

		Magyarország áruforgalma Ausztriával és a külfölddel 1867–1869.
		=1870. 7. 316. /V/

		–m.: Magyarország áruforgalma 1881 második felében.
		=1882. 6. 3. 61–68. /V/

		Keleti Károly: Az áruforgalmi statisztika.
		=1882. 6. 5. 50–67.

		Keletrumélia áruforgalma.
		=1884. 8. 346. /V/

		Svédország áruforgalma.
		=1884. 8. 411. /V/

		Kína áruforgalma.
		=1884. 8. 782–783. /V/

		Ausztria-Magyarország és Szerbia áruforgalma.
		=1885. 9. 134–139. /V/

		Románia áruforgalma 1883-ban.
		=1885. 9. 144–145. /V/

		Egyiptom áruforgalma 1882-ben.
		=1885. 9. 148–149. /V/

		Olaszország áruforgalma 1884-ben.
		=1885. 9. 397–398. /V/

		Portugália áruforgalma 1883-ban.
		=1885. 9. 400. /V/

		Norvégia áruforgalma 1866–1883.
		=1885. 9. 405–406. /V/

áruforgalom 
		Áruforgalmunk 1884-ben.
		=1885. 9. 581–583. /V/

		Svédország áruforgalma 1884-ben.
		=1886. 10. 86–87. /V/

		Áruforgalmunk Ausztriával.
		=1886. 10. 353–367.

		Magyarország áruforgalma a külfölddel 1886-ban.
		=1887. 11. 546–548. /V/

		Jekelfalussy József: A fonó- és szövőipar szerepe áruforgalmunkban és teendőink.
		=1889. 13. 271–291.

		Jekelfalussy József: Adatok a fonó- és szövőipar állása- és forgalmáról.
		=1889. 13. 314–326. /V/

Vizneker Antal: Külforgalmunk főbb eredményei az 1888-ik évi áruforgalmi statisztika szerint, különös tekintettel a gabonaneműek és állatok kivitelére.
		=1889. 13. 506–521.

		Vizneker Antal: Magyarország áruforgalma 1890-ben.
		=1891. 15. 714–718.

		Halász Sándor: Az áruforgalom a magyarországi vízi utakon.
		=1892. 16. 393–401.

áruszállítás
		Az egyesült Nagybritanniai királyság tengeri áruszállítása.
		=1861. 2. 153–154. /V/

		Uray Zoltán: Áruszállítás vasúton.
		=1884. 8. 637–659.

		Neumann Károly: A magyar királyi államvasutak új árudíjszabása.
		=1891. 15. 209–234.

árutőzsde
		A budapesti áru- és értéktőzsde.
		=1877. 1. 2. 120–122. /V/

Árva vármegye
		Kubinyi Miklós, ifj.: Árvamegye közgazdasági és közművelődési állapota. 1–2.
		=1891. 15. 475–506.; 553–589.

árvatörvényszék
		A pestmegyei árvatörvényszék jelentése.
		=1870. 7. 155–156. /V/

árverés
		A földbirtokok árverése Bajorországban 1880-ban.
		=1883. 7. 5. 87. /V/

ásványvíz
		Dobránszky Péter: Gyógyhelyeink és ásványvizeink értékesítéséről.
		=1882. 6. 6. 38–56.

ásványvíz 
Jakab Elek: Adalék Magyarország ásványvizei és gyógyfürdői törvényhozás útjáni rendezése kérdéséhez.
		=1886. 10. 28–41.

aszalás
		A gyümölcsaszalás.
		=1885. 9. 53–54. /V/

Ausztrália
		Új tenger alatti távíró Ausztráliában.
		=1884. 8. 270. /V/

		Ausztrália gabonakivitele.
		=1885. 9. 406–407. /V/

		Az ausztráliai brit gyarmatok.
		=1885. 9. 669–671. /V/

		Az ausztráliai fagyott hús kivitele.
		=1886. 10. 87. /V/

Ausztria
		Ausztria áruforgalma 1860-ban.
		=1861. 1. 157–158. /V/

		Az osztrák állami vasúti társaság jövedelme 1860-ban.
		=1861. 1. 158. /V/

		Az ausztriai birodalom adóügyi statisztikai táblázatainak kivonata.
		=1861. 1. 312–313. /V/

		Ausztria állami adóssága 1860 végén.
		=1861. 2. 123–126. /V/

		Adalékok az osztrák bányászat ismertetéséhez.
		=1861. 2. 136–140. /V/

		Ausztria és Németország vaspályái.
		=1861. 2. 148–149. /V/

		Az osztrák vaspályák jövedelme.
		=1861. 2. 150. /V/

		Ausztria pénzügyei.
		=1861. 2. 291–296. /V/

		Ausztria kereskedelme.
		=1861. 2. 312. /V/

		Ausztria gabonakereskedelme 1854–1861.
		=1861. 2. 313. /V/

		Az osztrák függő állami adósság 1862-ben.
		=1862. 3. 158–159. /V/

		Ausztria répacukor-gyártása.
		=1862. 4. 318. /V/

Ausztria 
Keleti Károly: Az 1864-dik évi osztrák költségvetés, különös tekintettel Magyarországra. 1–2.
		=1864. 6. 3–55.; 206–249.

		Ausztria külkereskedése.
		=1864. 6. 279–280. /V/

		Az osztrák költségvetés 1865-re.
		=1864. 6. 294–296. /V/

		A cs. k. ausztriai hadsereg létszáma.
		=1864. 6. 296–297. /V/

		Keleti Károly: Az osztrák nemzetgazdasági fejlődés I. Lipót alatt.
		=1865. 1. 110–122.

		Az osztrák postaforgalom.
		=1865. 1. 137–138. /V/

		Az általános osztrák földintézet 1865-ben.
		=1865. 1. 139. /V/

		Adóhátralék Ausztriában 1864-ben.
		=1865. 1. 145. /V/

		Ausztria áruforgalma 1864-ben.
		=1865. 1. 153–154. /V/

		Ausztria telefonvonalai 1864-ben.
		=1865. 1. 159. /V/

		Ausztria állami adóssága 1865–1880.
		=1865. 1. 160. /V/

		Ausztria vasútjai 1854–1864.
		=1865. 1. 330–331. /V/

		Galgóczy Károly: Ausztria cukortermelése 1864-ben.
		=1865. 1. 333. /V/

		Ausztria és a német vámegylet népességének fogyasztóképessége.
		=1865. 1. 331. /V/

		Alsóausztriai escompte-társulat 1865-ben.
		=1866. 2. 135–136. /V/

		Az osztrák vasutak 1865-ben.
		=1866. 2. 142–143. /V/

Fényes Elek: Párhuzam a magyar koronai birodalom és az ausztriai német, lengyel és cseh koronai országok közötti területi, népességi, had- és pénzügyi tekintetben.
		=1867. 3. 245–305.

		Az osztrák hitelintézet.
		=1867. 3. 307–308. /V/

Ausztria 
		A hivatalnokok egylete Ausztriában 1866-ban.
		=1867. 4. 125. /V/

		Az osztrák hajóépítészet 1866-ban.
		=1867. 4. 125. /V/

		Beőthy Leó: Ausztria és Magyarország kereskedelme 1866-ban.
		=1868. 5. 75–131.

		Az ausztriai 1869/70-diki népszámlálás.
		=1870. 7. 151–154. /V/

		Magyarország áruforgalma Ausztriával és a külfölddel 1867–1869.
		=1870. 7. 316. /V/

Nemzetgazdasági törvényhozás Magyarországon, Ausztriában, Németországban és Spanyolországban.
		=1874. 1. 69–72.

Nemzetgazdasági törvényhozás Magyarországon, Ausztriában, Németországban, Olaszországban, Svédországban és Norvégiában.
		=1874. 1. 146–150.

		Matlekovits Sándor: A vámügyi mozgalom Ausztriában.
		=1877. 1. 1. 121–135.

		Láng Lajos: Az osztrák nemzetgazdák második kongresszusa.
		=1877. 1. 3. 129–132. /V/

		Dobner Rudolf: Az egyenes adók Ausztriában.
		=1877. 1. 3. 138. /V/

		Dobner Rudolf: Az egyenes adók reformjára vonatkozó tervezetek Ausztriában.
		=1877. 1. 4. 39–55.

		Az osztrák iparosok kongresszusa.
		=1877. 1. 4. 143–144. /V/

		Osztrák törvényjavaslat a vidéki érdekű vasutak kedvezményeire.
		=1880. 4. 174–175. /V/

		Láng Lajos: A magyar és osztrák államháztartás 1868–1877.
		=1880. 4. 583–598.

		Az osztrák vasutak gabona-tarifái.
		=1882. 6. 5. 85–87. /V/

		Az osztrák népszámlálás.
		=1883. 7. 4. 95. /V/

		Oroszország és Ausztria-Magyarország kereskedelme.
		=1884. 8. 406–407. /V/

		Az osztrák földművelési tanintézetek.
		=1885. 9. 389. /V/

Ausztria 
		Ausztria szesztermelése és szeszadószolgáltatása.
		=1885. 9. 590–591. /V/

		Az osztrák egyletek.
		=1885. 9. 665–666. /V/

		Áruforgalmunk Ausztriával.
		=1886. 10. 353–367.

		Az osztrák állami költségvetés.
		=1888. 12. 401–426.

		Láng Lajos: A munkások biztosítása baleset ellen Ausztriában.
		=1889. 13. 58–71.

Vargha Gyula: Magyarország, Ausztria, Németország és Franciaország népesedési mozgalma 1878–1887.
		=1889. 13. 242–250. /V/

		Halász Sándor: A lottó Magyarországon és Ausztriában 1872–1887.
		=1889. 13. 661–667.

		Keleti Károly: A magyar és az osztrák népszámlálás.
		=1890. 14. 487–498.

Ausztria-Magyarország
		Ausztria-Magyarország és Szerbia áruforgalma.
		=1885. 9. 134–139. /V/

Ázsia
		A közép-ázsiai vasúthálózat.
		=1883. 7. 4. 93–94. /V/

		Új közlekedési út Középázsiában.
		=1883. 7. 9. 76. /V/

		Kelet-Ázsia szerepe a világkereskedelemben.
		=1886. 10. 152–154. /V/

ázsió
		Schwarz Bódog: Ázsió tanulmányok. 1–3.
		=1884. 8. 660–682.; 697–720.; 787–803.

		Havas Miksa: Arany és ezüst közötti viszony. Aranyforint. Aranyázsió.
		=1890. 14. 342–344.

		Földes Béla: Ázsió és külkereskedelem.
		=1891. 15. 377–394.

Bács vármegye
		Bácsmegye népességi viszonyai.
		=1861. 2. 264–271.

Baden
		A badeni népszámlálás 1871-ben.
		=1871. 8. 328. /V/

Bagehot, Walter
		György Endre: Walter Bagehot. Nekrológ.
		=1877. 1. 1. 208–211. /V/

Bajorország
		Dohánytermesztés Bajorországban.
		=1861. 1. 316. /V/

		Rubin Simon: Népszámlálás Bajorországban 1867-ben.
		=1869. 6. 126–136.

		Nemzetgazdasági törvényhozás Magyarországon, Württembergben és Bajorországban.
		=1874. 1. 377–387.

		A földbirtokok árverése Bajorországban 1880-ban.
		=1883. 7. 5. 87. /V/

		Állami jégkárbiztosító intézet Bajorországban.
		=1884. 8. 82–83. /V/

		Csillag Gyula: A bajor talajjavítási hitelintézet.
		=1891. 15. 729–743.

Baku
		Baku petróleumforrásai.
		=1884. 8. 421. /V/

		Baku világforgalmi jelentősége.
		=1885. 9. 150–151. /V/

Balaton
		A somogyi Balaton-lecsapoló társulat pénzügyi helyzete.
		=1869. 6. 307. /V/

balesetbiztosítás
		Láng Lajos: A munkások biztosítása baleset ellen Ausztriában.
		=1889. 13. 58–71.

		Friedmann Lipót: A munkások kötelező biztosítása balesetek ellen.
		=1889. 13. 881–886.

Balkán államok
		Sasvári Ármin: Vázlatok a Balkán államokról.
		=1892. 16. 775–784.

Balkán-félsziget
		Kolosváry Lajos: Kereskedelmünk a Balkán-félszigettel.
		=1886. 10. 273–292.

Bánát
		Szatmári Károly: Adatok a békés–bánáti helvét hitvallású egyházmegye ismertetéséhez.
		=1862. 4. 226–245.

bankhitel
		Mudrony Pál: A magyar gazdák bankhitelképessége.
		=1884. 8. 38–45.

bankjegyek
		Hegedüs Sándor: A bankjegyek kényszerforgalma nálunk és Franciaországban.
		=1874. 1. 196–208.

bankok
		Az osztrák nemzeti bank mérlege 1860-ban.
		=1861. 1. 156. /V/

		Az osztrák nemzeti bank mérlege 1861-ben.
		=1861. 1. 297. /V/

		Az osztrák nemzeti bank vagyonállapota 1861-ben.
		=1861. 2. 296–297. /V/

		Az osztrák nemzeti bank üzlete 1861-ben.
		=1861. 2. 297–298. /V/

		A pesti magyar kereskedelmi bank üzlete.
		=1862. 3. 282–286. /V/

		A francia bank és fiókintézetei üzlete 1861-ben.
		=1862. 3. 302–303. /V/

		Galgóczy Károly: Pesti magyar kereskedelmi bank.
		=1862. 4. 3–24.

		A Pesti magyar kereskedelmi bank 1863-dik üzlete.
		=1864. 6. 136–139. /V/

		A berlini bank 1863-diki pénzforgalma.
		=1864. 6. 301. /V/

		Az Osztrák Nemzeti Bank állása 1864-ben.
		=1865. 1. 138–139. /V/

		A Bécsi Leszámítoló Bank 1864-ben.
		=1865. 1. 139–140. /V/

		Az Osztrák Nemzeti Bank 1864-dik évi zárszámlája.
		=1865. 1. 141–144. /V/

		A bécsi nemzeti bank 1865-diki zárszámlája.
		=1866. 2. 136–138. /V/

		A bécsi nemzeti bank vagyona 1865-ben.
		=1866. 2. 138–139. /V/

		A bécsi n. bank jelzálogi üzlete 1865-ben.
		=1866. 2. 139–141. /V/

		A cseh jelzálogi bank 1865-dik évi kimutatása.
		=1866. 2. 141–142. /V/

Weninger Vince: A bankügy elmélete. 1–2. 1. A jegy- és letéti bankokról. 2. A Peel-akta.
		=1866. 2. 232–308.; 1867. 3. 145–244.

		Weisz Béla: Két angol mű a bankügyről.
		=1877. 1. 1. 200–202. /V/

bankok 
		A francia bank.
		=1877. 1. 2. 127. /V/

		Kállay Béni: A bankárüzlet és bankügy az angol bank alapítása előtt.
		=1877. 1. 3. 19–42.

		A belga népbankok kongresszusa.
		=1877. 1. 4. 142. /V/

		Talajjavítási járadék – bankok Poroszországban.
		=1879. 3. 607–619. /V/

		A szász országos talajjavítási járadékbankra vonatkozó törvények.
		=1881. 5. 4. 143–151. /V/

		Az európai bankok aranykészlete.
		=1882. 6. 8. 80–81. /V/

		Az olasz bankintézetek 1870 óta.
		=1884. 8. 411–412. /V/

		Parlagi Ferenc: Agrár-bank.
		=1885. 9. 477–501.

		Ausztria bank- s hitelintézetei.
		=1886. 10. 84–85. /V/

bányászat
		Faller Gusztáv: Közlemények a hazai bányászat köréből. Selmecbánya.
		=1861. 1. 56–64.

		Balás Adolf: A magyarországi bányászat 1859-ben.
		=1861. 1. 155. /V/

		Bányászati adatok.
		=1861. 1. 306–307. /V/

		A magyar és erdélyi bányászat 1847- és 1859-ben.
		=1861. 1. 307–310. /V/

		Adalékok az osztrák bányászat ismertetéséhez.
		=1861. 2. 136–140. /V/

		Belgium szénbányászata 1860-ban.
		=1861. 2. 153. /V/

		Hunfalvy János: A magyar korona területének bányászata.
		=1862. 3. 161–230.

		Hunfalvy János: A magyar korona területének bányászata 1861-ben.
		=1862. 4. 47–55.

		Vas- és széntermelés.
		=1862. 4. 156. /V/

		A földkerekség kőszén- és vastermelése.
		=1864. 6. 158. /V/

bányászat 
		Franciaország kőszénbányászata 1853–1863.
		=1864. 6. 299. /V/

		Poroszország bányászata 1863-ban.
		=1865. 1. 158. /V/

		Hunfalvy János: Magyarország bányászata 1862–1864-ben.
		=1866. 2. 84–134.

		Nagybritannia bányászata 1864-ben.
		=1866. 2. 318. /V/

		A német vámterület széntermelése 1860–1866.
		=1868. 5. 309–310. /V/

		A felső-magyarországi magán-bányák.
		=1870. 7. 158–159. /V/

		A széntermelés emelkedése.
		=1884. 8. 418–419. /V/

		Az Egyesült Államok bányászata 1884-ben.
		=1885. 9. 728–729. /V/

		A magyarországi bánya- és kohómunkások.
		=1886. 10. 437–438. /V/

bányászok
		Az angol bányászok életkora.
		=1867. 3. 310. /V/

Bécs
		A bécsi hitelintézet 1864-dik évi mérlege.
		=1865. 1. 140. /V/

		A bécsi zálogkölcsön-társulat.
		=1867. 3. 308. /V/

		A kereskedés rövidárukkal Bécsben.
		=1885. 9. 718–720. /V/

Bécsi Leszámítoló Bank
		A Bécsi Leszámítoló Bank 1864-ben.
		=1865. 1. 139–140. /V/

Békés vármegye
		Szatmári Károly: Adatok a békés-bánáti helvét hitvallású egyházmegye ismertetéséhez.
		=1862. 4. 226–245.

		Gaál Jenő: Békés vármegye közgazdasági és közművelődési állapota.
		=1892. 16. 414–459.

Békéscsaba
Hahn Lajos: Statisztikai jegyzetek Békés-Csaba mezővárosáról, különösen az ottani ágostai hitv. evang. egyházról.
		=1863. 5. 300–307.

Belgium
		Belgiom vaspályái.
		=1861. 2. 147. /V/

		Belgium szénbányászata 1860-ban.
		=1861. 2. 153. /V/

		Hieronymi Béla: A mezőgazdaság Belgiumban 1865-ben.
		=1868. 5. 232–261.

		A belga népbankok kongresszusa.
		=1877. 1. 4. 142. /V/

		A belga afrikai kereskedelmi társaság.
		=1883. 7. 3. 78–79. /V/

		A belga külkereskedelem.
		=1883. 7. 8. 75–76. /V/

		A gabonavámok Belgiumban.
		=1885. 9. 143–144. /V/

		Heltai Ferenc: A belga államvasutak személydíjszabásának története. 1–2.
		=1892. 16. 801–843.; 879–921.

Béllye
		Wágner László: A béllyei uradalom. 1–2.
		=1883. 7. 6. 1–18.; 7. 1–13.

Benyovszky Mór gróf
Thallóczy Lajos: Gróf Benyovszky Móricz és a magyar tengerparti kereskedelem első kezdetei.
		=1879. 3. 192–222.

Berlin
		Konek Sándor: A berlini statisztikai szeminárium.
		=1864. 6. 161–174.

		Clearinghouse Berlinben.
		=1883. 7. 6. 54. /V/

Berlini Bank
		A berlini bank 1863-diki pénzforgalma.
		=1864. 6. 301. /V/

beruházás
Bedő Albert: A Horvát- és Szlavónországokkal egyesített katonai határőrvidék beruházási alapja.
		=1889. 13. 929–934.

Berzeviczy Gergely
		Kautz Gyula: Nemzetgazdasági első remekíróink. 1. Berzeviczy Gergely emlékezete.
		=1877. 1. 4. 1–22.

Besztercebánya
		Barsi József: Elemi tanügy a besztercebányai püspöki megye területén 1861/2-ben.
		=1863. 5. 123–136.

betegségek
Tormay Károly: A légköri, betegeskedési és halálozási viszonyok Pest városában 1859-ben.
		=1861. 2. 31–54., 1 t.

betegsegélyezés
		A német nyomdász-beteg segélyző-pénztárakról.
		=1869. 6. 151–152. /V/

		A betegsegélyző pénztárak.
		=1883. 7. 9. 71–72. /V/

bevándorlás
		Liégeard, Armand: A bevándorlás az Egyesült-Államokba.
		=1885. 9. 178–192.

bevétel
		A Lánchíd-társulat bevétele.
		=1862. 4. 160. /V/

		A budai alagút-társulat bevétele.
		=1862. 4. 160. /V/

		A magyar vasutak bevételei 1874 első felében.
		=1874. 1. 151–153. /V/

		Mándy Lajos: Oroszország bevételei a vámokból 1870–1879.
		=1881. 5. 3. 147–151. /V/

Szilágyi István közli: Régi emlékek. 1. A m. királyi Helytartó-tanács létszáma és fizetése 1783/4-ben. – Magyarország bevételei és kiadásai 1811-ben.
		=1883. 7. 6. 29–38.

bimetallizmus
		Láng Lajos: A kettős valutáról.
		=1877. 1. 1. 159–168.

		Fekete Ignác: A legújabb bimetallista agitatio.
		=1885. 9. 409–421.

birtokok
		Lónyay Menyhért: A birtokrendezések előhaladása.
		=1863. 5. 137–141.

		A korona és kamara-jószágok.
		=1863. 5. 267–274.

Konek Sándor: A földbirtok statisztikája Magyarországon, tekintettel Csehország ebbeli törekvéseire.
		=1866. 2. 3–43.

		Konek Sándor: A fekvő birtok mozgalma polgári Horvát-Szalvóniában.
		=1877. 1. 1. 63–71.

		Lukács Béla: Birtok- és erdőrendezés.
		=1877. 1. 2. 47–55.

birtokok 
		Eisenstädter Lukács: A birtokközösség az orosz községek parasztsága közt.
		=1877. 1. 3. 110–115.

Konek Sándor: Magyarország fekvő birtoka, annak évi forgalma és megterheltetése szempontjából.
		=1882. 6. 6. 57–79.

		Az orosz parasztbirtokok megváltása.
		=1882. 6. 9. 78–80. /V/

		Mudrony Pál: A birtokviszonyok Németországban.
		=1883. 7. 1. 78–82. /V/

		Pólya Jakab: A parasztbirtokok öröklését szabályozó német törvények.
		=1883. 7. 3. 67–71. /V/

		Magyarországi birtokviszonyok.
		=1883. 7. 4. 84–86. /V/

		Pólya Jakab: Gróf Széchenyi István minimum-javaslata és annak irodalma.
		=1883. 7. 5. 19–31.

		A földbirtokok árverése Bajorországban 1880-ban.
		=1883. 7. 5. 87. /V/

		Pólya Jakab: Az új ír földbirtok-törvény.
		=1883. 7. 6. 39–44.

		A földbirtok megoszlása Oroszországban.
		=1883. 7. 6. 62–63. /V/

		A parasztbirtok pusztulása Németországban.
		=1883. 7. 10. 82–83. /V/

		A földbirtok telekkönyvi megterheltetése hazánkban.
		=1884. 8. 607–612. /V/

		A német parasztbirtokok.
		=1885. 9. 56–60. /V/

		A földbirtok jelzálogi megterhelése 1883-ban.
		=1886. 10. 332. /V/

		Pólya Jakab: A földbirtok tulajdona. 1–3.
		=1887. 11. 211–229.; 440–460.; 528–545.

		Pólya Jakab: A kis- és nagybirtok.
		=1888. 12. 489–519.

		Ráth Zoltán: A földbirtokosi hitel statisztikája. 1–3.
		=1891. 15. 877–885.; 965–980.; 1144–1170.

birtokosok
		Bujanovics Sándor: A kisbirtokosok országos földhitelintézete.
		=1879. 3. 223–238.

birtokosok 
		A földbirtokosok változása Oroszországban.
		=1882. 6. 9. 84–85. /V/

		Ráth Zoltán: A földbirtokos osztály hitelszükséglete s annak kielégítése. 1–3.
		=1891. 15. 824–863.; 911–945.; 1070–1085.

Bismarck, Otto Eduard Leopold, herceg, kancellár
		Joób Lajos: Bismarck adópolitikája.
		=1881. 5. 2. 148–157. /V/

		Matlekovits Sándor: Bismarck herceg közgazdasági nézetei.
		=1890. 14. 21–37.

biztosítás
		Biztosító-intézetek.
		=1861. 1. 297–298. /V/

		A biztosítás ügye Németországban.
		=1861. 1. 315. /V/

		Weninger Vince: A biztosítás ügye Franciaországban.
		=1861. 2. 157–158. /V/

		Weninger Vince: A biztosítás ügye Magyarországban 1858–1861.
		=1862. 3. 249–256.

		Weninger Vince: A tiszamelléki szab. kölcsönös tűzkártérítő társulat.
		=1862. 4. 120–123.

Lónyay Menyhért: Az osztrák örökös tartományokban és Magyarországban kamatbiztosítás mellett épült vasutak viszonya az államhoz.
		=1863. 5. 175–187.

		Weninger Vince: A statisztika fontossága a tűzkár ellen biztosító társaságoknál.
		=1864. 6. 71–89.

		Hitel- és biztosítóintézetek.
		=1864. 6. 130–136. /V/

		Az első magyar általános biztosító társaság igazgatóságának jelentése.
		=1864. 6. 139–155. /V/

		Az erdélyi kölcsönös jég- és tűzkárbiztosító társaság 1864-diki közgyűlése.
		=1864. 6. 156. /V/

		Matlekovits Sándor: Állami tűzbiztosítás.
		=1871. 8. 169–283. [Tévesen ismételt lapszámozás.]

		Az állami biztosítást élvező vasutak 1881. évi üzletelőirányzatai.
		=1880. 4. 620–623. /V/

		Kőváry László: A biztosításügyi politika nálunk és a külföldön.
		=1881. 5. 2. 23–67.

		Kőváry László: A katona kötelezettség- és háborúveszély biztosítás.
		=1882. 6. 4. 23–31.

biztosítás 
		Kaució-biztosító intézetek.
		=1883. 7. 9. 78–79. /V/

		Állami biztosítás Dániában.
		=1883. 7. 10. 85–86. /V/

		Állami jégkárbiztosító intézet Bajorországban.
		=1884. 8. 82–83. /V/

		Állatbiztosítás Oroszországban.
		=1884. 8. 776–777. /V/

		A munkásbiztosítás Oroszországban.
		=1884. 8. 777–780. /V/

		Magyar gazdák jégbiztosítási szövetkezete.
		=1886. 10. 519–521. /V/

		A munkaképtelenség és aggság esetére való biztosítás Németországban.
		=1888. 12. 236–242.

		Neményi Ambrus: Kamatbiztosítást élvező vasutak és államosítás Magyarországon.
		=1889. 13. 72–80.

		Enyedi Lukács: A munkás-biztosításokról.
		=1889. 13. 172–195.

		Vargha Gyula: Biztosítási statisztikánk kérdéséhez.
		=1889. 13. 671–687.

		Ráth Zoltán: A munkásbiztosítás hazánkban.
		=1891. 15. 54–75.

		Békés András: A tűzbiztosítás bajai.
		=1891. 15. 744–765.

		Pólya Jakab: A biztosítási vállalatok. 1–2.
		=1892. 16. 501–546.; 617–663.

Block, Maurice
		György Endre: Maurice Block a tanszéki szocializmus lényegéről.
		=1878. 2. 4. 151–153. /V/

Blunt
		György Endre: Blunt jelentése és Szaloniki kereskedelme.
		=1886. 10. 412–418.

bor
		Borfogyasztás Nagybritánniában.
		=1861. 2. 285. /V/

		Galgóczy Károly: Borkereskedésünk.
		=1862. 3. 230–248.

		Spanyolország borforgalma.
		=1884. 8. 268–269. /V/

bor 
		Borkivitelünk Oroszországba.
		=1885. 9. 217–218. /V/

borászat
		Galgóczy Károly: Magyarország borászata.
		=1861. 2. 222–246.

		Tápszerek termelése. Cukor, kávé, bor, komló.
		=1862. 4. 156–157. /V/

		Poroszország bortermelése 1862-ben.
		=1864. 6. 301–302. /V/

		Máday Izidor: A borgyártás.
		=1877. 1. 1. 198–200. /V/

		Török Sándor: A borgyártást korlátoznunk kell.
		=1877. 1. 1. 205–207. /V/

		Algír bortermése.
		=1882. 6. 8. 86. /V/

		A bortermelés hanyatlása Franciaországban.
		=1883. 7. 6. 60–61. /V/

		Franciaország bortermelése.
		=1884. 8. 419–420. /V/

		A hazai bortermelés érdekében.
		=1886. 10. 379–386. /V/

		Borovszky Károly: Magyarország szőlőművelése és bortermelése.
		=1887. 11. 584–614.

		Frangeš, Simon: Horvát-Szlavonországok bortermelése.
		=1890. 14. 931–944.

Bosznia
		Bosznia közgazdasági viszonyai.
		=1878. 2. 3. 138–140. /V/

		Strausz Adolf: Közlekedési állapotok Boszniában.
		=1883. 7. 8. 54–62.

börtön
		Az illavai központi állami börtön adatai.
		=1861. 2. 316. /V/

börze
		A magyar börzepapírok.
		=1886. 10. 458–459. /V/

Brazília
		A cukortermelés Brazíliában.
		=1883. 7. 9. 79–80. /V/

Brazília 
		A rabszolgák felszabadítása Brazíliában.
		=1885. 9. 406. /V/

British Association
		Malthus elmélete a Brittish-Association előtt.
		=1888. 12. 913–917.

Brüsszel
		M. O.: A brüsszeli külügyi hivatal konzulátusa.
		=1882. 6. 5. 74–79. /V/

		Gelléri Mór: A brüsszeli kereskedelmi múzeum.
		=1883. 7. 10. 52–66.

Buda
		A népnevelés ügye Buda városában 1855-ben és 1859-ben.
		=1861. 1. 311–312. /V/

		A budai alagút forgalma.
		=1861. 2. 300. /V/

		A budai alagút-társulat bevétele.
		=1862. 4. 160. /V/

Budapest
		A budapesti lánchíd-társaság.
		=1861. 2. 299–300. /V/

		A főváros gabonakészlete, lisztkészlete és tüzelőanyagkészlete 1862–1864-ben.
		=1866. 2. 150–151. /V/

		A budapesti áru- és értéktőzsde.
		=1877. 1. 2. 120–122. /V/

		A budapesti munkások viszálya.
		=1877. 1. 2. 129. /V/

		A budapesti kereskedelmi és iparkamarának jelentése 1877-ből.
		=1878. 2. 3. 140–143. /V/

		Thaly Emil: A budapest–zimonyi vasút.
		=1879. 3. 259–306.

		A budapesti Duna-szakasz szabályozása.
		=1880. 4. 300–310. /V/

		Fenyvessy Adolf: Budapest községi háztartása.
		=1882. 6. 9. 22–37.

		Kőrösi József: Budapest főváros tíz évi háztartása.
		=1885. 9. 213–215. /V/

		Budapest emelkedése.
		=1885. 9. 705–711.

		A budapesti Duna-rész szabályozása 1870–1884.
		=1885. 9. 826–827. /V/

Budapest 
		A budapesti gabonaárak 1871–1885 és gabonakereskedelem 1875–1885.
		=1886. 10. 333–334. /V/

		A budapesti malomipar 1870–1885.
		=1886. 10. 525–526. /V/

		Fenyvessy Adolf: A fővárosi új kölcsön.
		=1889. 13. 81–96.

		Lendvay Sándor: A budapesti pénzintézetek értékpapír-tárcája.
		=1890. 14. 644–653.

		Ráth Zoltán: Fővárosunk bűnügyi statisztikája 1885–1889-re.
		=1890. 14. 744–751.

		Halász Sándor: A totalisateur a fővárosban.
		=1890. 14. 944–949.

Bukovina
		A részegség ellen Galíciában és Bukovinában 1878–1883.
		=1884. 8. 773–774. /V/

Bulgária
		Hunfalvy János: Bolgárország.
		=1883. 7. 10. 33–51.

		Kereskedelmünk Bulgáriával.
		=1884. 8. 510–511. /V/

		A bulgár szesziparról.
		=1885. 9. 402–403. /V/

		Z. V.: A keleti vasutak bulgáriai csatlakozása.
		=1886. 10. 368–372.

		A bulgáriai orosz kereskedés.
		=1886. 10. 453–456. /V/

		Strausz Adolf: Magyar mintaraktárt Bulgáriának.
		=1886. 10. 633–643.

		Sasvári Ármin: Vázlatok a Balkán államokról.
		=1892. 16. 775–784.

bútorfa
		Az építészeti s bútorfának Szerbiába vitele.
		=1885. 9. 404. /V/

búza
		Franciaország búzatermesztése 1852–1864.
		=1865. 1. 157. /V/

		A búzaárak 1854–1868.
		=1869. 6. 147. /V/

		Az indiai búza.
		=1883. 7. 8. 77–79. /V/

búza 
		Az indiai búza kivitele 1880–1884.
		=1885. 9. 399–400. /V/

		A búza a nemzetközi piacon.
		=1885. 9. 583–588. /V/

		Az indiai búzatermés.
		=1885. 9. 729–730. /V/

		A világ búzatermése 1885-ben.
		=1886. 10. 393. /V/

		India búzatermése.
		=1886. 10. 788–791. /V/

		Bernát István: A kelet-indiai búza versenye.
		=1887. 11. 205–210.

		A világ búzatermelése.
		=1887. 11. 730–739.

		Vargha Gyula: Magyarország és a világ búzatermelése.
		=1890. 14. 90–98.

		Vargha Gyula: Magyarország és a világ búzaforgalma.
		=1890. 14. 180–195.

büntetőjog
		Wlassics Gyula: Álhírek terjesztése és a büntetőjog.
		=1892. 16. 208–213.

bűnügy
		Konek Sándor: A bűnvádi statisztikának múltja s jövője hazánkban.
		=1861. 1. 264–285.

		Franciaország bűnvádi statisztikája.
		=1862. 3. 294–300. /V/

		Csukási Károly: Pestváros bűnügyi statisztikája 1867–1868.
		=1869. 6. 90–125.

		Ráth Zoltán: Bűnügyi statisztikánk s annak legújabb eredményei.
		=1889. 13. 572–583.

		Ráth Zoltán: Részletek bűnügyi statisztikánkból.
		=1889. 13. 991–1000.

		Ráth Zoltán: Fővárosunk bűnügyi statisztikája 1885–1889-re.
		=1890. 14. 744–751.

Carey, H. C.
		Mandello Károly: Carey jelentősége az újkori nemzetgazdaságtanban.
		=1879. 3. 431–459.

citrusfélék
		Az agrumenkereskedés Szicíliában.
		=1885. 9. 61–62. /V/

Colbert
		Weisz Béla: Colbert.
		=1877. 1. 4. 56–69.

Csanád vármegye
		Gaál Jenő: Csanád vármegye közgazdasági és közművelődési állapota. 1–2.
		=1892. 16. 664–693.; 741–760.

csanádi egyházmegye
Barsi József: Elemi tanügy a csanádi római katholikus egyházmegye területén 1861/2-ben.
		=1865. 1. 72–95.

csatornázás
		Bodoki Lajos: Franciaország vízi útjai és csatornahálózata.
		=1880. 4. 315–319. /V/

Csehország
Konek Sándor: A földbirtok statisztikája Magyarországon, tekintettel Csehország ebbeli törekvéseire.
		=1866. 2. 3–43.

		A cseh jelzálogi bank 1865-dik évi kimutatása.
		=1866. 2. 141–142. /V/

Fényes Elek: Párhuzam a magyar koronai birodalom és az ausztriai német, lengyel és cseh koronai országok közötti területi, népességi, had- és pénzügyi tekintetben.
		=1867. 3. 245–305.

		Csehország erdőségei.
		=1883. 7. 9. 73. /V/

csekkforgalom
		Halász Sándor: A postatakarékpénztár csekk- és clearing forgalmáról.
		=1889. 13. 345–358.

csekkjegyek
		A csekkjegyrendszer.
		=1884. 8. 349–350. /V/

csőd
		A csődök 1885-ben.
		=1886. 10. 267–269. /V/

cukor
		Az Osztrák birodalom cukortermeléséről és fogyasztásáról 1835–1860.
		=1861. 1. 305. /V/

		Az Osztrák Birodalom cukortermelése 1860-ban.
		=1861. 2. 153. /V/

		A német birodalmi vámegyesület cukorgyárainak répaszükséglete.
		=1861. 2. 314. /V/

		Tápszerek termelése. Cukor, kávé, bor, komló.
		=1862. 4. 156–157. /V/

		Ausztria répacukor-gyártása.
		=1862. 4. 318. /V/

cukor 
		Répacukor-termelés.
		=1864. 6. 293–294. /V/

		Galgóczy Károly: Ausztria cukortermelése 1864-ben.
		=1865. 1. 333. /V/

		A magyar cukoripar válságos helyzete.
		=1874. 1. 480. /V/

		A répacukor fogyasztása Európában.
		=1883. 7. 2. 95–96. /V/

		Bihari Mór: A cukoradó története Magyarországon. 1–2.
		=1883. 7. 7. 14–38.; 8. 20–53.

		A cukortermelés Brazíliában.
		=1883. 7. 9. 79–80. /V/

		Cukortermelés Európában.
		=1884. 8. 399. /V/

		Giffen, Richard: A nemzetközi cukorkereskedelem.
		=1885. 9. 38–43.

		Cukortermelés Európában 1884–1885.
		=1885. 9. 226. /V/

		Cukorkivitel az osztrák-magyar monarchiából.
		=1886. 10. 630–631. /V/

		Fenyvessy Adolf: Két beteg ipar. (Cukoripar, szeszipar.)
		=1887. 11. 5–22.

		Deutsch József, ifj.: Tanulmány a répacukoradóról.
		=1887. 11. 843–890.

		Pólya Jakab: A londoni nemzetközi cukor-adó értekezlet.
		=1888. 12. 894–906.

		Az 1888. évi cukoregyezmény.
		=1888. 12. 907–912.

Dalmácia
		Kőrösi József: Statisztikai adatok Dalmát-Szlavón-Horvátországról.
		=1877. 1. 2. 112–114. /V/

Dánia
		A dán birodalom kiterjedése és népessége.
		=1864. 6. 301. /V/

		Állami biztosítás Dániában.
		=1883. 7. 10. 85–86. /V/

		A dán gazdák intézkedése a marhatenyésztés emelése tárgyában.
		=1886. 10. 526. /V/

deficit
		A horvát-szlavón deficit.
		=1886. 10. 392–393. /V/

		Pólya Jakab: A deficit.
		=1887. 11. 549–583.

Dél-Amerika
		Hajóforgalom Triesztből Dél-Amerikába.
		=1883. 7. 9. 71. /V/

Déli Vasúttársaság
A déli vasúttársaság és a francia vasútvonalak forgalmának, jövedelmének és költségeinek összehasonlítása 1867-ben.
		=1868. 302–303. /V/

demográfia
Kőrösi József: A statisztika statisztikája. Adalék a demográfia fejlődésének történetéhez.
		=1887. 11. 343–362.

demokrácia
		Eisenstädter Lukács: A demokrácia viszonya a nemzetgazdaságtanhoz.
		=1878. 2. 2. 133–143. /V/

Dessau
		A német szárazföldi gáztársulat Dessauban.
		=1867. 3. 308–309. /V/

diákok
		A lipcsei egyetem hallgatói 1841–1866.
		=1868. 5. 306–307. /V/

díjszabás
		Vasúti különbözeti díjszabások.
		=1879. 3. 313–314. /V/

		Mándy Lajos: A duna-gőzhajózási társulat díjszabási autonómiája.
		=1883. 7. 10. 67–73.

		Neumann Károly: A magyar királyi államvasutak új árudíjszabása.
		=1891. 15. 209–234.

		Heltai Ferenc: A belga államvasutak személydíjszabásának története. 1–2.
		=1892. 16. 801–843.; 879–921.

disconto
		A disconto ingadozásairól.
		=1883. 7. 1. 76–78. /V/

Dobner Rudolf
		György Endre: Dobner Rudolf. Nekrológ.
		=1882. 6. 4. 77–79. /V/

dohány
		Dohánytermesztés Bajorországban.
		=1861. 1. 316. /V/

dohány 
		A dohány egyedáruság.
		=1861. 2. 298–299. /V/

		Franciaország dohányfogyasztása.
		=1861. 2. 299. /V/

		Magyarország kiviteli dohánytermelése.
		=1865. 1. 154. /V/

		Dohánytermesztés a német vámegylet területén 1861–1863.
		=1865. 1. 334. /V/

		Dohánytermelés a [német] vámegyleti területen 1862–1865.
		=1868. 5. 307. /V/

		A magyar dohányjövedék.
		=1874. 1. 154–155. /V/

		A dohánytermelés Németországban.
		=1874. 1. 156. /V/

		A dohánymonopólium Törökországban.
		=1883. 7. 6. 61. /V/

		A dohányegyedáruság jövedelme Magyarországon.
		=1884. 8. 507–510. /V/

		Dohánykivitelünk 1875–1882.
		=1885. 9. 48–51. /V/

		A dohányjövedék 1884-ben.
		=1885. 9. 827–828. /V/

		Oroszország dohánytermelése.
		=1886. 10. 86. /V/

		Dohánytermelési kísérlet Angliában.
		=1886. 10. 710–711. /V/

		Borovszky Károly: A dohányjövedék Magyarországban. 1–4.
		=1888. 12. 210–235.; 334–374.; 542–568.; 660–682.

		Vizneker Antal: A magyar és a külföldi dohányjövedék.
		=1891. 15. 90–109.

Duna
		A Duna és a Fekete-tenger közötti hajóforgalom 1861–1863.
		=1865. 1. 333. /V/

		Tirscher Pál: A hajózás és forgalom a Dunán és mellékfolyóin 1865/8-ban.
		=1868. 5. 195–231.

		A budapesti Duna-szakasz szabályozása.
		=1880. 4. 300–310. /V/

		Bánffy Béla – Szuesz Ede: Eszmecsere a dunai lánchajózás tárgyában.
		=1881. 5. 1. 57–72.

Duna 
		A budapesti Duna-rész szabályozása 1870–1884.
		=1885. 9. 826–827. /V/

Duna-delta
		A Dunadelta.
		=1884. 8. 347. /V/

Duna–Odera csatorna
		A Duna–oderai csatorna.
		=1883. 7. 4. 94. /V/

Dunagőzhajózási Társaság
		A dunai gőzhajózási társaság jövedelme 1860-ban.
		=1861. 1. 158. /V/

		A Dunagőzhajózási társaság mérlege 1860-ban.
		=1861. 1. 303. /V/

		A dunai gőzhajózási társulat üzleti jelentése 1861-re.
		=1862. 3. 281–282. /V/

		Galgóczy Károly: Cs. kir. szabadalmazott első dunagőzhajózási társaság.
		=1862. 4. 59–73.

		Kenessey Albert: Az első dunagőzhajózási társaság jogi viszonya az államhoz.
		=1878. 2. 2. 58–63.

		György Endre: A dunagőzhajózási társaság és a magyar érdekek.
		=1883. 7. 4. 15–53.

		A dunagőzhajózási társulat.
		=1883. 7. 9. 67. /V/

		Mándy Lajos: A duna-gőzhajózási társulat díjszabási autonómiája.
		=1883. 7. 10. 67–73.

		Heltai Ferenc: A Dunagőzhajózási Társaság és a magyar álláspont.
		=1889. 13. 540–553.

Dunántúl
		A dunántúli megyék mezőgazdasági statisztikája.
		=1862. 3. 314–316. /V/

Eduárd-sziget
		Tenger alatti alagút Kanada s Eduárd-sziget közt.
		=1885. 9. 735. /V/

Eger
Tormay Károly: Az egri rom. kath. érseki megye népessége és ennek mozgalma 1861-ben.
		=1862. 4. 88–92.

		Barsi József: Elemi tanügy az egri érseki megye területén 1861/2-ben.
		=1863. 5. 100–122.

egészségügy
		Tormay Károly: Az ujonczozási vizsgálatra vonatkozó adatok.
		=1861. 2. 107–114.

egészségügy 
Tormay Károly: Pest város főorvosának észleletei a légtünetek és egészségügy körében 1863-ik év folytán.
		=1864. 6. 56–71.

		Tormay Károly: Pest városának egészségügyi és légköri viszonyai 1864-ben.
		=1865. 1. 161–171.

		Tormay Károly: Légköri viszonyok és egészségügy 1865-ben.
		=1867. 3. 76–82.

		Az Osztrák-Magyar Monarchia katonai egészségügyi statisztikája 1871-ben.
		=1874. 1. 155–156. /V/

		Képessy Árpád: Vasútaink egészségügye 1885-ben.
		=1886. 10. 644–654.

		Vargha Gyula: Népünk testi épsége az újoncozási adatok alapján.
		=1892. 16. 167–179.

egyedáruság
		A dohány egyedáruság.
		=1861. 2. 298–299. /V/

		A dohányegyedáruság jövedelme Magyarországon.
		=1884. 8. 507–510. /V/

		Mudrony Pál: A szeszegyedáruság kérdése Németországban és hazánkban.
		=1886. 10. 118–132.

egyenes adó
Lónyay Menyhért: Újabb adatok a Magyar Birodalom földterűleti viszonyairól s egyenes adójáról. 1–2.
		=1861. 1. 106–136.; 159–236.

		Dobner Rudolf: Az egyenes adók Ausztriában.
		=1877. 1. 3. 138. /V/

		Dobner Rudolf: Az egyenes adók reformjára vonatkozó tervezetek Ausztriában.
		=1877. 1. 4. 39–55.

		Horinka Imre: Az egyenes és fogyasztási adók összefüggéséről.
		=1882. 6. 8. 1–46.

		Pólya Jakab: Egyenes adóink fejlődése. 1–2.
		=1890. 14. 871–889.; 1076–1090.

egyesületek
Széchényi Pál: Az országos magyar gazdasági egyesület megalakulásának ötvenedik évfordulója.
		=1879. 3. 55–60.

Pekár Imre: A mezőgazdaságnak és különösen egyesületeinek viszonya a kormányhoz különféle államokban.
		=1880. 4. 489–512.

		Bernát István: Gazdasági egyesületeink működése 1882-ben.
		=1883. 7. 9. 44–51.

egyesületek
		A Raffeisen-féle kölcsönpénztár-egyesületek.
		=1885. 9. 142–143. /V/

		Nemzetközi közúti vaspályaegyesület.
		=1886. 10. 787. /V/

egyetemek
Konek Sándor: Statisztikai visszapillantás a magyar tud. egyetemre a legközelebb lejárt évtizedben.
		=1861. 1. 237–263.

		Kautz Gyula: A budai kir. magyar műegyetem történeti és statisztikai szempontból.
		=1861. 2. 184–205.

		A magy. tud. egyetem 1861/2-ki téli félévében.
		=1861. 2. 302–303. /V/

Konek Sándor: A pesti egyetem és egyetemi nyomda alapjának költségvetése az 1862-ki évre.
		=1862. 3. 3–30.

Konek Sándor: A magyar egyetemi alapítványok gyarapodása bold. Schordán végrendelete folytán.
		=1862. 3. 143–145.

		Konek Sándor: Újabb adatok a magyar egyetem életéből.
		=1862. 4. 270–274.

		A magyar tud. egyetem az 1863/4-ki tanévben.
		=1863. 5. 172–174. /V/

		Gerlóczy Gyula: A budai kir. magyar műegyetem történeti és statisztikai szempontból.
		=1867. 4. 59–78.

		A lipcsei egyetem hallgatói 1841–1866.
		=1868. 5. 306–307. /V/

		Mudrony Pál: Egy amerikai mezőgazdasági és iparegyetem.
		=1885. 9. 28–37.

egyetemi nyomda
Konek Sándor: A pesti egyetem és egyetemi nyomda alapjának költségvetése az 1862-ki évre.
		=1862. 3. 3–30.

egyházi állam
		Az egyházi állam adatai.
		=1865. 1. 157. /V/

egyházi vagyon
		A r. cath. egyháznak vagyonáról.
		=1861. 1. 304–305. /V/

egyházmegyék
Weninger Vince – Konek Sándor – Hunfalvy János: Közlemények az egyházmegyék köréből.
		=1861.1. 64–88.

egyházmegyék 
		A szombathelyi püspöki megye iskolái.
		=1861. 1. 310. /V/

		A győri püspöki megye iskolái.
		=1861. 1. 310. /V/

		Egyházmegyei közlemények.
		=1861. 2. 151–152. /V/

		Weninger Vince – Konek Sándor: Az egyházmegyék népességi statisztikája 1861-ben.
		=1861. 2. 159–183.

		Tormay Károly: Az egyházmegyék népességi statisztikája 1861-ben.
		=1862. 3. 50–64.

Tormay Károly: Az egri rom. kath. érseki megye népessége és ennek mozgalma 1861-ben.
		=1862. 4. 88–92.

		Barsi József: Elemi tanügy, a kalocsai érseki megye területén 1861/2.
		=1862. 4. 213–225.

		Szatmári Károly: Adatok a békés–bánáti helvét hitvallású egyházmegye ismertetéséhez.
		=1862. 4. 226–245.

		Barsi József: Elemi tanügy, az esztergami érseki egyházmegye területén 1861/2.
		=1862. 4. 275–315.

		Barsi József: Az elemi tanügy állása a székesfehérvári püspöki megyében 1861/2-ben.
		=1863. 5. 89–99.

		Barsi József: Elemi tanügy az egri érseki megye területén 1861/2-ben.
		=1863. 5. 100–122.

		Barsi József: Elemi tanügy a besztercebányai püspöki megye területén 1861/2-ben.
		=1863. 5. 123–136.

		Barsi József: Elemi tanügy a rozsnyói katholikus egyházmegye területén 1861/2-ben.
		=1863. 5. 222–234.

		Barsi József: Elemi tanügy a nagyváradi egyházmegyében 1861/2-ben.
		=1863. 5. 235–248.

		Barsi József: Elemi tanügy a nyitrai római kath. egyházmegye területén 1861/2-ben.
		=1863. 5. 249–261.

		Barsi József: Elemi tanügy a pécsi római kath. egyházmegyében 1861/62-ben.
		=1864. 6. 89–106.

		Barsi József: Elemi tanügy a győri róm. kath. egyházmegye területén 1861/2-ben.
		=1864. 6. 107–123.

Barsi József: Elemi tanügy a szombathelyi róm. kath. egyházmegye területén 1861/2-ben.
		=1864. 6. 175–191.

		Barsi József: Elemi tanügy a kassai római kath. egyházmegye területén 1861/2-ben.
		=1864. 6. 192–205.

egyházmegyék 
Barsi József: Elemi tanügy a csanádi római katholikus egyházmegye területén 1861/2-ben.
		=1865. 1. 72–95.

Barsi József: Elemi tanügy a szepesi római katholikus egyházmegye területén 1861/2-ben.
		=1865. 1. 96–109.

Barsi József: Elemi tanügy a szatmári római katholikus egyházmegye területén 1861/2-ben.
		=1865. 1. 172–185.

		Barsi József: Elemi tanügy a váci római katholikus egyházmegye területén 1861/2-ben.
		=1865. 1. 186–203.

		Barsi József: Elemi tanügy a veszprémi k. egyházmegye területén 1864/5-ben.
		=1866. 2. 44–63.

Barsi József: A nyilvános elemi tanügy Magyarországban a r. kath. érsekségekben és püspökségekben 1861/2-ben.
		=1866. 2. 309–317.

Egyiptom
		Egyiptom vagyoni állapota a katasztrófák után.
		=1884. 8. 266–268. /V/

		Egyiptom áruforgalma 1882-ben.
		=1885. 9. 148–149. /V/

		Fakivitel Egyiptomba.
		=1886. 10. 527. /V/

egyletek
		Magyarország különböző egyletei.
		=1862. 4. 246–269.

		A német vámegylet 1861-ben.
		=1865. 1. 146–149. /V/

		A német vámegylet 1864-diki vámjövedelme.
		=1865. 1. 153. /V/

		Ausztria és a német vámegylet népességének fogyasztóképessége.
		=1865. 1. 331. /V/

		Dohánytermesztés a német vámegylet területén 1861–1863.
		=1865. 1. 334. /V/

		A papírpénzforgalom a német vámegylet államaiban 1850-ben és 1865-ben.
		=1867. 4. 122–125. /V/

		A hivatalnokok egylete Ausztriában 1866-ban.
		=1867. 4. 125. /V/

		Dohánytermelés a [német] vámegyleti területen 1862–1865.
		=1868. 5. 307. /V/

		Kanitz József – Vargha Gyula: Magyarország egyletei és társulatai 1878-ban.
		=1881. 5. 1. 159–163. /V/

egyletek 
		Gorove István: A vámpolitika a védegylet korában.
		=1881. 5. 3. 81–89.

		Az osztrák egyletek.
		=1885. 9. 665–666. /V/

		Mudrony Pál: A német szociálpolitikai egylet közgyűlése.
		=1888. 12. 878–893.

élelmezés
		Anglia élelmezése.
		=1885. 9. 394. /V/

		Keleti Károly: Magyarország élelmezése.
		=1887. 11. 321–342.

élelmiszerek
		A főbb élelem és tüzelőszerek ára 1862-ben.
		=1862. 3. 159–160. /V/

		Az élelmi szerek értéke.
		=1884. 8. 415–417. /V/

élelmiszeripar
		Telkes Simon: Az eledelipar.
		=1887. 11. 465–510.

életbiztosítás
		Életbiztosítási adatok.
		=1861. 2. 157. /V/

		Életbiztosítás Franciaországban 1819–1867.
		=1869. 6. 157–158. /V/

		Jónás János: Az életbiztosítás és a földhitel.
		=1883. 7. 3. 18–32.

		Az életbiztosító-társaságok Angliában.
		=1883. 7. 6. 57. /V/

		A német életbiztosító intézetek állapota és fejlődése 1884-ben.
		=1886. 10. 154–156. /V/

		Az életbiztosítás fejlődése 1859–1883.
		=1886. 10. 393–396. /V/

		Vargha Gyula: Néhány szó az életbiztosításról.
		=1890. 14. 388–397.

		Arányi Miksa: Válasz a “Néhány szó az életbiztosításról” című cikkre.
		=1890. 14. 612–626.

		Izrael Bernát: Válasz a New-York életbiztosító-társaság magyarországi képviselőjének.
		=1890. 14. 1003–1009.

		x. y.: A Svájcban működő életbiztosító intézetek és az állami felügyelet.
		=1891. 15. 794–805.

életbiztosítás 
		Havas Miksa: Az életbiztosítás a földhitel szolgálatában.
		=1892. 16. 736–740.

Nagy Gyula: Az életbiztosítás a földhitel szolgálatában. /Megjegyzés Havas Miksa cikkére./
		=1892. 16. 922–925.

		Havas Miksa: Az életbiztosítás a földhitel szolgálatában. (Válasz Nagy Gyulának.)
		=1892. 16. 1016–1021.

életkor
		Átlagéletkor.
		=1861. 2. 156. /V/

		Átlagéletkor Franciaországban 1806–1859.
		=1864. 6. 299. /V/

		Az angol bányászok életkora.
		=1867. 3. 310. /V/

elmebetegek
		A lipótmezei elmebetegek 1869-ben.
		=1868. 5. 292–294. /V/

Első Magyar Általános Biztosító Társaság
		Az első magyar általános biztosító társaság igazgatóságának jelentése.
		=1864. 6. 139–155. /V/

elszámolási hivatal
		Az angol vasúti Clearing-House.
		=1888. 12. 683–710.

Elszász-Lotharingia
		Wachtel Aurél: A franciaországi italadók, s alkalmazásuk Elszász-Lotharingiában.
		=1883. 7. 9. 1–18.

építkezések
		Építkezések költségei 1850–1865.
		=1869. 6. 140–141. /V/

épületek
		Ráth Zoltán: Az épületek statisztikája Franciaországban.
		=1891. 15. 718–722.

épületfa
		Az építészeti s bútorfának Szerbiába vitele.
		=1885. 9. 404. /V/

Erdély
		[Hunfalvy János] H. J.: A szőllőmívelés Erdélyben.
		=1861. 1. 289–291.

		A magyar és erdélyi bányászat 1847- és 1859-ben.
		=1861. 1. 307–310. /V/

		Erdély közigazgatási költségei.
		=1861. 2. 284. /V/

Erdély 
		Az erdélyi nagyfejedelemségbeli tisztviselők fizetése.
		=1861. 2. 291. /V/

		Az adó Erdélyben.
		=1862. 4. 158–160. /V/

		Erdélyországot illető hivatalos adatok.
		=1862. 4. 316–317. /V/

		Az erdélyi kölcsönös jég- és tűzkárbiztosító társaság 1864-diki közgyűlése.
		=1864. 6. 156. /V/

		Erdélyből.
		=1865. 1. 145–146. /V/

		Bethlen Farkas: Adatok Erdély viszonyairól, különös tekintettel az adózási rendszerre.
		=1867. 4. 3–35.

		Bethlen Farkas: Erdély közlekedési eszközeiről.
		=1867. 4. 79–96., 2 térk.

		Kovácsy Sándor: Erdély népesedési viszonyai 1864-ben.
		=1869. 6. 278–306.

		A zárdák és személyzetük Magyarországon és Erdélyben 1867-ben.
		=1870. 7. 160. /V/

		Barsi József: Az ágostai hitvallású evangélikusok egyházi és iskolai ügyei Erdélyben.
		=1871. 8. 127–171.

		Hunfalvy János: Adalékok hazánk erdőszeti viszonyai ismertetéséhez.
		=1861. 2. 115–122.

		A magyar korona területén levő állami erdőségek.
		=1862. 3. 287–290. /V/

		Korizmics László: A magyar mezőgazdasági és erdőgazdasági termelés.
		=1862. 4. 74–87.

		Lukács Béla: Birtok- és erdőrendezés.
		=1877. 1. 2. 47–55.

		Bedő Albert: Az erdészeti ügyek közigazgatási kezelése hazánkban.
		=1882. 6. 3. 1–31.

		–r.: Az erdészet Oroszországban.
		=1882. 6. 8. 67–72.

		Csehország erdőségei.
		=1883. 7. 9. 73. /V/

		Az erdőfelület Európában.
		=1883. 7. 9. 73. /V/

		Erdőségünk értékesítése.
		=1886. 10. 78–84. /V/

Érkövy Adolf
		Érkövy Adolf. Nekrológ.
		=1884. 8. 76–77. /V/

érme
		Mándy Lajos: Visszatekintés a párizsi érme-kongresszus tárgyalásaira.
		=1878. 2. 3. 83–92.

érsekségek
Barsi József: A nyilvános elemi tanügy Magyarországban a r. kath. érsekségekben és püspökségekben 1861/2-ben.
		=1866. 2. 309–317.

érték
		Kovács Gyula: Az érték-sablon a közös vámterület kereskedelmi forgalmában.
		=1878. 2. 2. 144–150. /V/

		Ráth Zoltán: A pénz értékemelkedésének némely következményeiről.
		=1888. 12. 171–189.

		Ráth Zoltán: Az érték fogalma és osztályozása.
		=1888. 12. 717–738.

értékelmélet
		Mandello Károly: Az erkölcstan és mennyiségtan az értékelméletben.
		=1878. 2. 1. 58–75.

		Láng Lajos: Az értékelmélet az újabb angol felfogás szerint. 1–2.
		=1881. 5. 1. 1–26.; 2. 1–22.

értékpapírok
		Az értékpapírok szaporodása.
		=1864. 6. 293. /V/

		Lendvay Sándor: A budapesti pénzintézetek értékpapír-tárcája.
		=1890. 14. 644–653.

		Hegedüs Dezső: A nemzetközi arbitrage-forgalom.
		=1892. 16. 363–378.

értéktöbblet
Kovács Gyula: Az agio ingadozásának hatása a kereskedelmi forgalomra, a termelésre, a hitelre és kamatlábra. 1–3.
		=1881. 5. 2. 77–125.; 3. 1–46.; 4. 1–45.

értéktőzsde
		A budapesti áru- és értéktőzsde.
		=1877. 1. 2. 120–122. /V/

Escompte-társulat
		Alsóausztriai escompte-társulat 1865-ben.
		=1866. 2. 135–136. /V/

Észak-Amerika
		Észak-Amerika népesedése és halálozási viszonyai.
		=1867. 3. 309–310. /V/

Észak-Amerika 
		Észak-Amerika halászati telepei.
		=1883. 7. 7. 79. /V/

Esztergom
		Barsi József: Elemi tanügy, az esztergami érseki egyházmegye területén 1861/2.
		=1862. 4. 275–315.

Eufrátesz
		Az Eufrátesz völgyi vasút.
		=1883. 7. 3. 79. /V/

Európa
		Az európai államok udvartartási költsége.
		=1862. 3. 157–158. /V/

		Hunfalvy János: Az európai államok költségvetése 1862-ben.
		=1862. 3. 260–276.

		Az emberiség vallás szerinti megoszlása.
		=1862. 4. 152–153. /V/

		Az európai néptörzsek megoszlása.
		=1862. 4. 153. /V/

		Az európai államok évi jövedelme és szükséglete.
		=1862. 4. 153–154. /V/

		Az európai államadósságok.
		=1862. 4. 154. /V/

		Az európai státusok hadügye s katonasága.
		=1862. 4. 154–155. /V/

		A kereskedelmi hajóraj Európában.
		=1862. 4. 155. /V/

		Mándy Lajos: Marhatenyésztésünk és az európai húspiac.
		=1879. 3. 147–151. /V/

		A répacukor fogyasztása Európában.
		=1883. 7. 2. 95–96. /V/

		Távíróhuzalok Európában 1881-ben.
		=1883. 7. 4. 90–93. /V/

		Az erdőfelület Európában.
		=1883. 7. 9. 73. /V/

		Európa postaforgalma.
		=1883. 7. 10. 85. /V/

		Transzkontinentális vasút Kína és Európa között.
		=1884. 8. 83–84. /V/

		Cukortermelés Európában.
		=1884. 8. 399. /V/

Európa 
		Európa államainak adóssága.
		=1884. 8. 401–402. /V/

		Cukortermelés Európában 1884–1885.
		=1885. 9. 226. /V/

		Oroszország európai kereskedelme 1864–1884.
		=1885. 9. 722–728. /V/

		Halálozások Európában.
		=1885. 9. 826. /V/

		A leszámítoló-üzletág kamatlába Európában.
		=1887. 11. 237. /V/

		Az európai államok adósságai.
		=1887. 11. 758–765.

evangélikusok
Galgóczy Károly: Népességi mozgalmak az ágostai vallásfelekezet dunántúli szuperintendenciájában 1861-ben.
		=1863. 5. 275–279.

Hahn Lajos: Statisztikai jegyzetek Békés-Csaba mezővárosáról, különösen az ottani ágostai hitv. evang. egyházról.
		=1863. 5. 300–307.

		Barsi József: Az ágostai hitvallású evangélikusok egyházi és iskolai ügyei Erdélyben.
		=1871. 8. 127–171.

ezüst
		Nemesérctermelés a világon.
		=1862. 3. 312–314. /V/

		Láng Lajos: Az ezüst készletről és annak megoszlásáról.
		=1877. 1. 2. 115–116. /V/

		A nemesércforgalom az osztrák-magyar vámterületen.
		=1878. 2. 1. 173. /V/

		Nemesérc termelése (1493–1875) és árviszonya (1687–1878) a világon.
		=1879. 3. 314–315. /V/

		Arany- és ezüsttermelés az Egyesült-Államokban 1881-ben.
		=1883. 7. 6. 71–73. /V/

		Mudrony Pál: Ezüst 1:22 vagy 1:15 1/2? /Válasz Pólya Jakabnak./
		=1886. 10. 766–784.

		Havas Miksa: Arany és ezüst közötti viszony. Aranyforint. Aranyázsió.
		=1890. 14. 342–344.

		Pólya Jakab: Nemesfém az Egyesült Államokban.
		=1890. 14. 725–735.

		Havas Miksa: Segédszámok és táblázatos összeállítások az arany-ezüst számításhoz.
		=1891. 15. 707–714.

fakivitel
		Az építészeti s bútorfának Szerbiába vitele.
		=1885. 9. 404. /V/

		Fakivitel Egyiptomba.
		=1886. 10. 527. /V/

faluközösség
		A faluközösség eredete.
		=1880. 4. 616–620. /V/

farmok
		Farmok az Egyesült-Államokban.
		=1885. 9. 145–146. /V/

Faucher, Julius
		György Endre: Julius Faucher. Nekrológ.
		=1878. 2. 2. 132–133. /V/

Fawcett, Henry
		György Endre: Henry Fawcett. Nekrológ.
		=1884. 8. 871–873. /V/

fedezet
		Halász Imre: Az 1875-ki fedezet és a pénzügyi kibontakozás.
		=1874. 1. 401–429.

fegyházak
		A fegyházi ipar versenye.
		=1883. 7. 1. 75. /V/

fegyverek
		Puskákról.
		=1869. 6. 137–138. /V/

fejadó
		A fejadó eltörlése Oroszországban.
		=1883. 7. 6. 51–53. /V/

Fekete-tenger
Konek Sándor: A Fekete-tenger tartományainak kereskedelmi fontossága magyar szempontból.
		=1867. 3. 125–136.

fekvő birtok
		Konek Sándor: A fekvő birtok mozgalma polgári Horvát-Szalvóniában.
		=1877. 1. 1. 63–71.

Konek Sándor: Magyarország fekvő birtoka, annak évi forgalma és megterheltetése szempontjából.
		=1882. 6. 6. 57–79.

Fellner Simon
		Fellner Simon. Nekrológ.
		=1884. 8. 265–266. /V/

Felső-Magyarország
		Felső-magyarországi vasipar 1865-ben.
		=1867. 4. 127–128. /V/

Felvidék
		Bujanovics Sándor: A felvidéki, különösen a sárosmegyei kivándorlásról.
		=1881. 5. 3. 47–63.

fémpénz
		Kautz Gyula: A fémpénz- és valutaügy.
		=1877. 1. 2. 1–46.

fémtermelés
		Nemesérctermelés a világon.
		=1862. 3. 312–314. /V/

Fidzsi-szigetek
		A Viti vagy Fidzsi szigetcsoport kereskedelmi forgalma.
		=1885. 9. 226–229. /V/

filoxéra
		Vargha Gyula: A filoxéra-vész hatása 1888. évi szüretünk eredményében.
		=1889. 13. 822–825.

Fiume
		Schnierer Gyula: Fiume múltja és jövője.
		=1882. 6. 3. 32–47.

		A fiumei kikötő emelkedése.
		=1882. 6. 3. 84–87. /V/

		Fiume forgalmának emelkedése.
		=1885. 9. 51–53. /V/

		A lisztkivitel Fiumén át.
		=1885. 9. 392. /V/

		A fiumei kikötő építése 1871–1884.
		=1885. 9. 829. /V/

		Alpha: Teendőink Fiuméban.
		=1889. 13. 530–539.

		Alpha: Fiume tengerészetéről.
		=1890. 14. 857–870.

fizetés
		Az erdélyi nagyfejedelemségbeli tisztviselők fizetése.
		=1861. 2. 291. /V/

fogházak
		Jekelfalussy József: Fogházaink állapota 1872–1886.
		=1887. 11. 790–823.

foglalkozás
		A foglalkozási ágak megoszlása Németországban 1882-ben.
		=1883. 7. 7. 75–76. /V/

foglalkozás 
		A foglalkozásmód megoszlása Angliában.
		=1884. 8. 339-341. /V/

fogyasztás
		Ausztria és a német vámegylet népességének fogyasztóképessége.
		=1865. 1. 331. /V/

fogyasztási adó
		Konek Sándor: A fogyasztási adó eredményei Magyarországon 1867–1869.
		=1871. 8. 59–66.

		Horinka Imre: Az egyenes és fogyasztási adók összefüggéséről.
		=1882. 6. 8. 1–46.

		A fogyasztási adó.
		=1884. 8. 80–82. /V/

Joób Lajos: A községek közvetett fogyasztási adózásai. 1– . [A folytatást nem találtam meg.]
		=1885. 9. 795–817.

Fokföld
		Távirdák hossza a Fokföldön.
		=1885. 9. 62–63. /V/

fonóipar
		Jekelfalussy József: A fonó- és szövőipar szerepe áruforgalmunkban és teendőink.
		=1889. 13. 271–291.

		Jekelfalussy József: Adatok a fonó- és szövőipar állása- és forgalmáról.
		=1889. 13. 314–326. /V/

földadó
		Fenyvessy Adolf: A földadó új szabályozása.
		=1879. 3. 573–599.

		Dobner Rudolf: A földadókataszter.
		=1880. 4. 56–77.

földhitel
		A magyar földhitelintézet.
		=1863. 5. 311–312. /V/

		A Magyar Földhitelintézet kimutatása 1865-ben.
		=1865. 1. 332–333. /V/

		Bujanovics Sándor: A kisbirtokosok országos földhitelintézete.
		=1879. 3. 223–238.

		Jónás János: Az életbiztosítás és a földhitel.
		=1883. 7. 3. 18–32.

		A földhitel állapota Oroszországban.
		=1884. 8. 341–342. /V/

		Havas Miksa: Az életbiztosítás a földhitel szolgálatában.
		=1892. 16. 736–740.

földhitel 
Nagy Gyula: Az életbiztosítás a földhitel szolgálatában. /Megjegyzés Havas Miksa cikkére./
		=1892. 16. 922–925.

		Havas Miksa: Az életbiztosítás a földhitel szolgálatában. (Válasz Nagy Gyulának.)
		=1892. 16. 1016–1021.

földintézetek
		Az általános osztrák földintézet 1865-ben.
		=1865. 1. 139. /V/

földjáradék
		Békésy Károly: Adalék a földjáradék elméletéhez.
		=1888. 12. 711–716.

földművelés
		A földművelés jövedelme és tőkéje Franciaországban.
		=1867. 4. 118–119. /V/

		Francia földművelési adatok 1862-ben.
		=1870. 7. 317–319. /V/

		Az osztrák földművelési tanintézetek.
		=1885. 9. 389. /V/

földrajzi társaságok
		Kereskedelmi földrajzi társaságok.
		=1884. 8. 402–403. /V/

földrészek
		A földrészek nagysága és népessége.
		=1862. 4. 152. /V/

földteher
		A földtehermentesítési pénzalapok.
		=1862. 3. 151–155. /V/

		A magyar országos és földtehermentesítési pénzalapok 1862-diki szükségletei.
		=1862. 3. 155–157. /V/

földterületi viszonyok
Lónyay Menyhért: Újabb adatok a Magyar Birodalom földterűleti viszonyairól s egyenes adójáról. 1–2.
		=1861. 1. 106–136.; 159–236.

Francia Bank
		A francia bank és fiókintézetei üzlete 1861-ben.
		=1862. 3. 302–303. /V/

Franciaország
		A vadászatból eredő összes jövedelem Franciaországban.
		=1861. 1. 315. /V/

		Weninger Vince: Némely adatok Franciaországból.
		=1861. 2. 133–136. /V/

Franciaország 
		Franciaország vaspályái.
		=1861. 2. 140–147. /V/

		Weninger Vince: A biztosítás ügye Franciaországban.
		=1861. 2. 157–158. /V/

		Weninger Vince: Franciaország adóztatási és pénzügyi statisztikája.
		=1861. 2. 206–221.

		Franciaország dohányfogyasztása.
		=1861. 2. 299. /V/

		Franciaország állami adóssága 1851–1860.
		=1861. 2. 304. /V/

		Gabnabevitel Franciaországban.
		=1861. 2. 313. /V/

		Franciaország vaspályái 1861-ben.
		=1861. 2. 314. /V/

		Franciaország kőszéntelepei.
		=1861. 2. 315. /V/

		Franciaország népszámlálása 1861-ben.
		=1862. 3. 291–294. /V/

		Franciaország bűnvádi statisztikája.
		=1862. 3. 294–300. /V/

		A népnevelés és tanügy Franciaországban.
		=1862. 3. 303–306. /V/

		Tudományos intézetek Franciaországban.
		=1862. 3. 307. /V/

		Weninger Vince: Jótékony intézetek Franciaországban.
		=1862. 3. 307–310. /V/

		A francia vasutak 1862 első felében.
		=1862. 4. 317–318. /V/

		Öngyilkossági statisztika Franciaországban.
		=1864. 6. 297–299. /V/

		Átlagéletkor Franciaországban 1806–1859.
		=1864. 6. 299. /V/

		Franciaország kőszénbányászata 1853–1863.
		=1864. 6. 299. /V/

		Franciaország hitelintézetei.
		=1864. 6. 299–300. /V/

		Nagybritannia és Franciaország külkereskedése 1863/4-ben.
		=1864. 6. 302–303. /V/

Franciaország 
		Nagybritannia és Franciaország külkereskedelme.
		=1864. 6. 305. /V/

		Franciaország búzatermesztése 1852–1864.
		=1865. 1. 157. /V/

		A földművelés jövedelme és tőkéje Franciaországban.
		=1867. 4. 118–119. /V/

A déli vasúttársaság és a francia vasútvonalak forgalmának, jövedelmének és költségeinek összehasonlítása 1867-ben.
		=1868. 302–303. /V/

		Népszámlálás Franciaországban.
		=1868. 5. 303–304. /V/

		Franciaország gazdasága, kereskedelme és ipara.
		=1869. 6. 138. /V/

		Életbiztosítás Franciaországban 1819–1867.
		=1869. 6. 157–158. /V/

		Francia földművelési adatok 1862-ben.
		=1870. 7. 317–319. /V/

		Hegedüs Sándor: A bankjegyek kényszerforgalma nálunk és Franciaországban.
		=1874. 1. 196–208.

Nemzetgazdasági törvényhozás Magyarországon, Poroszországban, Franciaországban, Oroszországban, Olaszországban és Romániában.
		=1874. 1. 227–231.

		A gazdasági szakoktatás Franciaországban.
		=1877. 1. 2. 126. /V/

		A francia vámtariffa.
		=1877. 1. 2. 126–127. /V/

		A francia bank.
		=1877. 1. 2. 127. /V/

		A magyar nemzetgazdaságtan a francia nemzetgazdák közt.
		=1877. 1. 3. 139–142. /V/

		Láng Lajos: A francia és angol pénzpiac.
		=1877. 1. 3. 142–144. /V/

		A francia nemzetgazdasági szakosztály ülése.
		=1877. 1. 4. 139–140. /V/

		Matlekovits Sándor: Az olasz–francia kereskedelmi szerződés.
		=1878. 2. 1. 45–57.

		Fenyvessy Adolf: Új közmunkák Franciaországban.
		=1878. 2. 2. 64–88.

Franciaország 
		1865 július 12-én kelt francia törvény a helyi érdekű és iparvasutakról.
		=1880. 4. 145–146. /V/

		A helyi érdekű vasutak tárgyában hozott 1879-ki új francia törvény.
		=1880. 4. 146–152. /V/

		Bodoki Lajos: Franciaország vízi útjai és csatornahálózata.
		=1880. 4. 315–319. /V/

		Carnot, Sadi: Jelentés a nagy francia közmunkákról.
		=1881. 5. 4. 135–143. /V/

		Franciaország népessége.
		=1883. 7. 5. 85. /V/

		Franciaország pénzügyi helyzete.
		=1883. 7. 6. 54–55. /V/

		A bortermelés hanyatlása Franciaországban.
		=1883. 7. 6. 60–61. /V/

		Wachtel Aurél: A franciaországi italadók, s alkalmazásuk Elszász-Lotharingiában.
		=1883. 7. 9. 1–18.

A népesedési mozgalom Angliában, Franciaországban, Németországban és Magyarországon 1872–1881.
		=1883. 7. 9. 37–43.

		Franciaország bortermelése.
		=1884. 8. 419–420. /V/

		A francia nép vagyona.
		=1884. 8. 775–776. /V/

		György Endre: Az angol és francia adórendszerről.
		=1885. 9. 65–83.

		Központi statisztikai bizottság Franciaországban.
		=1885. 9. 403–404. /V/

		A városi lakosság szaporodása Franciaországban 1851–1881.
		=1885. 9. 722. /V/

		A francia pénzügyminisztérium szervezete.
		=1887. 11. 64–65. /V/

		A papiros-adó Franciaországban.
		=1887. 11. 232–233. /V/

		A francia Akadémia statisztikája.
		=1887. 11. 682–683. /V/ [Tévesen ismételt lapszámozás.]

		A vámkezelés költségei Franciaországban.
		=1887. 11. 684. /V/ [Tévesen ismételt lapszámozás.]

		Franciaország 1886-i népszámlálása.
		=1889. 13. 148–154. /V/

Franciaország 
		dr. –: A munkásokra vonatkozó törvényhozás Franciaországban.
		=1889. 13. 235–241.

Vargha Gyula: Magyarország, Ausztria, Németország és Franciaország népesedési mozgalma 1878–1887.
		=1889. 13. 242–250. /V/

		Matlekovits Sándor: A francia vámtarifa-javaslat.
		=1891. 15. 401–430.

		Lewitter Miksa: A gabonavámok hatása Franciaországban.
		=1891. 15. 543–548.

		Teleszky János: A franciaországi kapuadó-rendszer. 1–2.
		=1891. 15. 590–609.; 673–691.

		Ráth Zoltán: Az épületek statisztikája Franciaországban.
		=1891. 15. 718–722.

		Vargha Gyula: Európa államai számokban. 1. Franciaország.
		=1892. 16. 853–875.

Fülöp-szigetek
		A Fülöp-szigetek kereskedelme.
		=1884. 8. 175. /V/

fürdők
		Konek Sándor: Magyarország fürdőstatisztikája.
		=1866. 2. 150–153. /V/

gabona
		Weninger Vince: A gabnaárak.
		=1861. 2. 55–82.

		Ausztria gabonakereskedelme 1854–1861.
		=1861. 2. 313. /V/

		Trieszt gabonakereskedelme 1861-ben.
		=1861. 2. 313. /V/

		Gabnabevitel Franciaországban.
		=1861. 2. 313. /V/

		Jellinek Mór: Magyarország gabona forgalma az 1861-dik évben. 1–2.
		=1862. 3. 44–49.; 257–259.

		Jellinek Mór: Gabonaszállítási díjak.
		=1862. 3. 286–287. /V/

		A pesti piac gabnaforgalma 1861-ben.
		=1862. 3. 316–318. /V/

		Nagybritannia gabonabevitele.
		=1862. 4. 157–158. /V/

		Nagybritannia gabnatermesztése.
		=1862. 4. 318. /V/

gabona 
		Nagy britannia gabna- és liszt bevitele.
		=1864. 6. 158–159. /V/

		Az 1863-diki piaci gabnaárak Pesten.
		=1864. 6. 292. /V/

		A gabna és liszt bevitele Nagybritanniába 1862/3-ban.
		=1864. 6. 302. /V/

		A főváros gabonakészlete, lisztkészlete és tüzelőanyagkészlete 1862–1864-ben.
		=1866. 2. 150–151. /V/

		Keleti Károly: Az 1868-diki aratás kenyérterményekben.
		=1868. 5. 161–195.

		Pestváros gabonaforgalma 1865–1868.
		=1869. 6. 148–149. /V/

		Gabonaneműek piaci ára 1854–1868.
		=1869. 6. 149. /V/

		Pisztóry Mór: Győrváros gabonaforgalma és gabonakereskedése.
		=1871. 8. 35–58.

		A magyar gabona a svájci piacokon.
		=1874. 1. 73. /V/

		Anglia gabnabevitele.
		=1874. 1. 73–74. /V/

		Románia gabonakivitele 1867–1873.
		=1874. 1. 156. /V/

		Thaly Emil: Gabnakivitelünk és vasutaink exportképessége.
		=1877. 1. 3. 43–84.

		A gabnatermelés Kelet-Indiában.
		=1878. 2. 3. 147. /V/

Kilényi Hugó: Adatok Magyarország gabnakivitelének kérdéséhez az utolsó évtizedben. – Különös tekintettel a tarifaviszonyokra. – 1–2.
		=1880. 4. 395–480.; 536–574.

		Az osztrák vasutak gabona-tarifái.
		=1882. 6. 5. 85–87. /V/

		Gabonatermés értéke Ausztria-Magyarországon 1877–1882.
		=1883. 7. 6. 55–57. /V/

		A tuniszi gabonaverseny.
		=1883. 7. 6. 58–60. /V/

		Gabonánk versenyképessége.
		=1884. 8. 397–398. /V/

		A gabonaárak történetéről hazánkban 1791–1883.
		=1884. 8. 683–690. /V/

gabona 
		A gabonavámok Belgiumban.
		=1885. 9. 143–144. /V/

		Ausztrália gabonakivitele.
		=1885. 9. 406–407. /V/

		A gabonatermés nagysága 1855-ben.
		=1886. 10. 78. /V/

		A budapesti gabonaárak 1871–1885 és gabonakereskedelem 1875–1885.
		=1886. 10. 333–334. /V/

		Poroszország termése 1866-ban.
		=1886. 10. 522–525. /V/

		A gabona-liszt és kenyér árának viszonya.
		=1887. 11. 631–643.

Vizneker Antal: Külforgalmunk főbb eredményei az 1888-ik évi áruforgalmi statisztika szerint, különös tekintettel a gabonaneműek és állatok kivitelére.
		=1889. 13. 506–521.

Vargha Gyula: Monarchiánk és Németország gabonával való ellátása, a kötendő kereskedelmi és vámszerződés szempontjából.
		=1890. 14. 1064–1075.

		Lewitter Miksa: A gabonavámok hatása Franciaországban.
		=1891. 15. 543–548.

		Vargha Gyula: Oroszország 1883–1890. évi aratása.
		=1891. 15. 630–640.

		Vargha Gyula: Magyarország 1891. évi aratása.
		=1891. 15. 783–794.

Galícia
		A galíciai parasztok anyagi helyzete.
		=1883. 7. 3. 78. /V/

		A részegség ellen Galíciában és Bukovinában 1878–1883.
		=1884. 8. 773–774. /V/

Garnier, Joseph
		György Endre: Joseph Garnier. Nekrológ.
		=1882. 6. 1. 71–73. /V/

gazdák
Kerkapoly Károly: Három emlékirat. – Az országos iparosgyűlés emlékirata. – A magyar gazdák országos értekezletének emlékirata. – Gróf Zichy Jenő emlékirata a magyar ipar fejlesztése érdekében.
		=1880. 4. 78–101.

		Pólya Jakab: A nemzetközi gazdakongresszus.
		=1885. 9. 687–704.

gazdálkodás
		A magángazdálkodás elvei.
		=1883. 7. 3. 71–72. /V/

		Levi, Leone: Anglia pénzügyi gazdálkodása az utolsó két évtized alatt.
		=1884. 8. 628–636.

gazdaság
		Glatter Eduárd: Pest-Pilis gazdasági viszonyai.
		=1861. 2. 5–30.

		Franciaország gazdasága, kereskedelme és ipara.
		=1869. 6. 138. /V/

		A gazdasági szakoktatás Franciaországban.
		=1877. 1. 2. 126. /V/

		Mándy Izidor: Adatok a gazdasági tanügy- és a ráfordított államsegélyről.
		=1877. 1. 4. 117–120. /V/

		Weisz Béla: A gazdasági szabadság érvényesülése Angliában.
		=1879. 3. 37–54.

		A gazdasági tanintézetek fejlődéséről és jelen állásáról.
		=1879. 3. 604–607. /V/

		Pólya Jakab: Az öröklési jog társadalmi és gazdasági szempontból.
		=1889. 13. 359–389.

gazdasági egyesületek
Széchényi Pál: Az országos magyar gazdasági egyesület megalakulásának ötvenedik évfordulója.
		=1879. 3. 55–60.

		A gazdasági egyesületek Magyarországon.
		=1883. 7. 7. 68. /V/

		Bernát István: Gazdasági egyesületeink működése 1882-ben.
		=1883. 7. 9. 44–51.

		Gazdasági egyesületek Poroszországban.
		=1884. 8. 410. /V/

gazdasági gépek
		Az amerikai gazdasági gépek piaca Oroszországban.
		=1884. 8. 417–418. /V/

gazdasági válság
		Mudrony Soma: A gazdasági válság és a kibontakozás útja.
		=1879. 3. 173–191.

		Pólya Jakab: Valuta és a gazdasági válság.
		=1886. 10. 680–697.

gázenergia
		A gázenergia és villamosenergia.
		=1883. 7. 9. 72–73. /V/

gáztársulat
		A német szárazföldi gáztársulat Dessauban.
		=1867. 3. 308–309. /V/

gázvilágítás
		A gázvilágításra vonatkozó adatok 1857–1860.
		=1861. 1. 158. /V/

gépkereskedelem
		Kautz Gyula: A gépüzlet nemzetgazdaságunk újabb fejlődési szakában.
		=1864. 6. 250–277.

		Az amerikai gazdasági gépek piaca Oroszországban.
		=1884. 8. 417–418. /V/

gimnáziumok
		Hunfalvy János: Gymnasiumaink állása 1852/3-tól 1858/9-ig.
		=1861. 1. 22–55.

görög lelkészek
Szilágyi István közli: Két régi emlék. 1. Első, magyar nyelvű postai utasítás Szepesi Jánostól. – 2. Magyar nyelvű stóla-szabályzat a görög nem egyesült lelkészek számára Kazinczy Dénestől.
		=1883. 7. 3. 57–65.

görögkeletiek
		A magyarországi görög óhitűek nemzeti alapjairól.
		=1864. 6. 289–290. /V/

Görögország
		Görögország anyagi állapota.
		=1884. 8. 270–271. /V/

gőzgépek
		Pisztóry Mór: Egy statisztikai emlék a gőz jubileuma alkalmából.
		=1881. 5. 4. 74–109.

gőzhajózás
		Az osztrák-magyar Lloyd gőzhajózási társulat.
		=1868. 5. 304–305. /V/

		A gőzhajózás az egyes államokban.
		=1884. 8. 399–401. /V/

gőzmalmok
		Kalifornia gőzmalomipara.
		=1884. 8. 518. /V/

gyapjú
		Az Angliába bevitt gyapjú mennyisége 1843–1860-ig.
		=1861. 2. 311. /V/

		Az angol gyapjuárak változása.
		=1884. 8. 409. /V/

gyapot
		India gyapotipara.
		=1885. 9. 401. /V/

gyáripar
		Párizs műipara.
		=1864. 6. 160. /V/

		Az angol munkások gyárfelügyelőkké előléptetése.
		=1884. 8. 413–414. /V/

		Országos gyáripari kongresszus.
		=1885. 9. 151. /V/

gyarmatok
		Nagybritannia gyarmatai.
		=1865. 1. 155–157. /V/

		Trieszt kereskedése gyarmati árukkal 1865-ben.
		=1866. 2. 143. /V/

		Az ausztráliai brit gyarmatok.
		=1885. 9. 669–671. /V/

		Fekete Ignác: Az angol gyarmatok értekezlete.
		=1887. 11. 310–316.

gyártörvény
		Gyári törvény Oroszországban.
		=1884. 8. 348–349. /V/

gyógyfürdők
		Dobránszky Péter: Gyógyhelyeink és ásványvizeink értékesítéséről.
		=1882. 6. 6. 38–56.

Jakab Elek: Adalék Magyarország ásványvizei és gyógyfürdői törvényhozás útjáni rendezése kérdéséhez.
		=1886. 10. 28–41.

Győr
		A győri püspöki megye iskolái.
		=1861. 1. 310. /V/

		Barsi József: Elemi tanügy a győri róm. kath. egyházmegye területén 1861/2-ben.
		=1864. 6. 107–123.

		Pisztóry Mór: Győrváros gabonaforgalma és gabonakereskedése.
		=1871. 8. 35–58.

		Krisztinkovich Ede: Győr.
		=1886. 10. 346–352.

Győr vármegye
		Győr megye katonái.
		=1861. 2. 152. /V/

gyümölcs
		Gyümölcs konzerv-gyártó szövetkezet létesítése.
		=1884. 8. 415. /V/

		A gyümölcsaszalás.
		=1885. 9. 53–54. /V/

gyümölcs 
		Kada Elek: Gyümölcskereskedelmünk jövője, különös tekintettel az Alföld viszonyaira.
		=1885. 9. 764–794.

		A gyümölcs- és zöldség-termelésről Angliában.
		=1887. 11. 318–319. /V/

		Frangeš, Simon: Horvát-Szlavonországok gyümölcstermelése.
		=1890. 14. 1035–1040.

hadügy
		Az európai státusok hadügye s katonasága.
		=1862. 4. 154–155. /V/

		A cs. k. ausztriai hadsereg létszáma.
		=1864. 6. 296–297. /V/

Fényes Elek: Párhuzam a magyar koronai birodalom és az ausztriai német, lengyel és cseh koronai országok közötti területi, népességi, had- és pénzügyi tekintetben.
		=1867. 3. 245–305.

		Az 1866-diki kettős hadjárat veszteségei.
		=1868. 5. 305–306. /V/

hajóépítés
		Az osztrák hajóépítészet 1866-ban.
		=1867. 4. 125. /V/

		Az angol hajóépítés.
		=1884. 8. 415. /V/

hajózás
Weninger Vince: A hajózási forgalom az osztrák kikötőkben s a hajók teherképessége 1859-ben.
		=1861. 2. 247–253.

		Galgóczy Károly: Cs. kir. szabadalmazott első dunagőzhajózási társaság.
		=1862. 4. 59–73.

		A kereskedelmi hajóraj Európában.
		=1862. 4. 155. /V/

		A Duna és a Fekete-tenger közötti hajóforgalom 1861–1863.
		=1865. 1. 333. /V/

		Tirscher Pál: A hajózás és forgalom a Dunán és mellékfolyóin 1865/8-ban.
		=1868. 5. 195–231.

		Barsi József: Trieszt hajóforgalma 1868-ban.
		=1868. 5. 262–271.

		Az osztrák-magyar Lloyd gőzhajózási társulat.
		=1868. 5. 304–305. /V/

		Liverpool hajóforgalma 1866–1868.
		=1869. 6. 155–156. /V/

hajózás 
		Barsi József: A magyar–horvát tengerpart hajóforgalma 1864–1868.
		=1870. 7. 222–315.

		Konek Sándor: Tengeri kereskedelmünk érdekei.
		=1878. 2. 1. 14–44.

		Kenessey Albert: Az első dunagőzhajózási társaság jogi viszonya az államhoz.
		=1878. 2. 2. 58–63.

		A vasúti és hajózási főfelügyelőség jelentése 1877-ből.
		=1878. 2. 3. 131–138. /V/

		Bánffy Béla – Szuesz Ede: Eszmecsere a dunai lánchajózás tárgyában.
		=1881. 5. 1. 57–72.

		Schnierer Gyula: Fiume múltja és jövője.
		=1882. 6. 3. 32–47.

		Lánchajózás.
		=1882. 6. 9. 80–82. /V/

		György Endre: A dunagőzhajózási társaság és a magyar érdekek.
		=1883. 7. 4. 15–53.

		Hajóforgalom Triesztből Dél-Amerikába.
		=1883. 7. 9. 71. /V/

		A hajózási iskolák száma Oroszországban.
		=1884. 8. 269–270. /V/

		Japáni hajózási társulat.
		=1884. 8. 346. /V/

		A gőzhajózás az egyes államokban.
		=1884. 8. 399–401. /V/

		Nagybritánia hajóforgalma 1878–1882.
		=1884. 8. 407–409. /V/

		A hajótípusok aránya Németországban.
		=1884. 8. 511–512. /V/

		Kedvezményezett tengeri forgalmunk.
		=1884. 8. 768–769. /V/

		A kereskedelmi hajózás állapotáról az egész földön.
		=1885. 9. 140–142. /V/

		Anglia hajói 1884-ben.
		=1885. 9. 395–397. /V/

		Hajózási összeköttetésünk az Egyesült-Államokkal.
		=1885. 9. 398. /V/

		Jankó János, ifj.: Érdekeink Észak-Afrikában.
		=1888. 12. 107–126.

hajózás 
		Jankó János, ifj.: Kereskedelmünk Észak-Afrikában.
		=1888. 12. 520–541.

		Alpha: Teendőink Fiuméban.
		=1889. 13. 530–539.

		Heltai Ferenc: A Dunagőzhajózási Társaság és a magyar álláspont.
		=1889. 13. 540–553.

		Alpha: Fiume tengerészetéről.
		=1890. 14. 857–870.

halálozás
Tormay Károly: A légköri, betegeskedési és halálozási viszonyok Pest városában 1859-ben.
		=1861. 2. 31–54., 1 t.

		Észak-Amerika népesedése és halálozási viszonyai.
		=1867. 3. 309–310. /V/

Tormay Károly: Pest városa élet- és halálozási viszonyainak statisztikája, különös tekintettel az 1831-es, 1854/55-ös és 1866-os kolerajárványra.
		=1867. 4. 186–252., 6 t.

		Halálozások Európában.
		=1885. 9. 826. /V/

		Weszelovszky Károly: Magyarország népességének időelőtti elhalálozása. 1–2.
		=1888. 12. 569–592.; 739–808.

		Vizneker Antal: A halálokok statisztikája.
		=1890. 14. 294–304.

halandóság
		Kőrösi József: Észrevételek a halandósági statisztikához.
		=1878. 2. 4. 114–133.

halászat
		Észak-Amerika halászati telepei.
		=1883. 7. 7. 79. /V/

		Biasini Domokos: A halászat rendezésének kérdéséhez.
		=1885. 9. 329–333.

		Vadászat és halászat.
		=1886. 10. 456–458. /V/

haltenyésztés
		Magyarország haltenyésztése.
		=1886. 10. 630. /V/

Hamburg
		Kivándorlási statisztika Hamburgból, 1865-ben.
		=1866. 2. 160. /V/

határőrvidék
		Horvát-Szlavon katonai határőrvidék.
		=1861. 2. 281–284. /V/

Bedő Albert: A Horvát- és Szlavónországokkal egyesített katonai határőrvidék beruházási alapja.
		=1889. 13. 929–934.

házadó
		Pest városának házadója.
		=1864. 6. 290. /V/

háziállatok
		Háziállatok Szászországban 1846–1965.
		=1868. 5. 307–308. /V/

		Fiáth Miklós: A háziállatok összeírása 1884-ben. 1–2.
		=1886. 10. 1–27.; 202–255.

		Fiáth Miklós: Magyarország háziállat-állományának megoszlása.
		=1887. 11. 109–118.

háziipar
		Kubinyi Lajos: Házi iparunk jelen helyzete.
		=1879. 3. 111–122.

		Jekelfalussy József: Magyarország háziipara 1884-ben.
		=1885. 9. 673–686.

helyi érdekű vasutak
		1865 július 12-én kelt francia törvény a helyi érdekű és iparvasutakról.
		=1880. 4. 145–146. /V/

		A helyi érdekű vasutak tárgyában hozott 1879-ki új francia törvény.
		=1880. 4. 146–152. /V/

		1880. évi XXXI. törvénycikk a helyi érdekű vasutakról.
		=1880. 4. 310–314. /V/

		Mándy Lajos: Helyi érdekű vasutaink.
		=1884. 8. 617–627.

		A helyi érdekű vasutak.
		=1885. 9. 666–667. /V/

helytartótanács
Szilágyi István közli: Régi emlékek. 1. A m. királyi Helytartó-tanács létszáma és fizetése 1783/4-ben. – Magyarország bevételei és kiadásai 1811-ben.
		=1883. 7. 6. 29–38.

hetilapok
		A napilapok és hetilapok Szászországban 1855–1867.
		=1868. 5. 306. /V/

hídvámok
		Út- és hídvámok jövedelme 1850–1865.
		=1869. 6. 143. /V/

Hildebrand, Bruno
		György Endre: Bruno Hildebrand. Nekrológ.
		=1878. 2. 1. 131–132. /V/

hírlapok
		Hírlapforgalom 1868-ban.
		=1869. 6. 312. /V/

		Hírlapirodalom Oroszországban.
		=1883. 7. 9. 75–76. /V/

		Vargha Gyula: A postán szétküldött magyarországi hírlapok statisztikája.
		=1890. 14. 551–558.

hitel
		Keleti Károly: Hitel és uzsora.
		=1877. 1. 2. 56–72.

		Galgóczy János: Hitelügyeink szabályozásának kérdéséhez.
		=1878. 2. 2. 1–30.

Kovács Gyula: Az agio ingadozásának hatása a kereskedelmi forgalomra, a termelésre, a hitelre és kamatlábra. 1–3.
		=1881. 5. 2. 77–125.; 3. 1–46.; 4. 1–45.

		Csillag Gyula: A talajjavítási és vízszabályozási hitelügy jogi szervezéséről.
		=1881. 5. 3. 90–112.

		Ausztria-Magyarország hitelszükséglete 1882-ben.
		=1882. 6. 8. 84–85. /V/

		Oroszország hitele.
		=1883. 7. 7. 76–77. /V/

		Az államhitelügy.
		=1883. 7. 9. 69–71. /V/

		Kvassay Jenő: A vízszabályozási és talajjavítási hitel törvényhozási rendezése.
		=1889. 13. 18–57.

		Ráth Zoltán: A földbirtokos osztály hitelszükséglete s annak kielégítése. 1–3.
		=1891. 15. 824–863.; 911–945.; 1070–1085.

		Ráth Zoltán: A földbirtokosi hitel statisztikája. 1–3.
		=1891. 15. 877–885.; 965–980.; 1144–1170.

		Wickenburg Márk: A legújabb magyar konverziók.
		=1892. 16. 101–111.

		Wickenburg Márk: Adatok a legújabb magyar konverzióhoz.
		=1892. 16. 157–166.

hitelintézetek
		A magyar földhitelintézet.
		=1863. 5. 311–312. /V/

		Hitel- és biztosítóintézetek.
		=1864. 6. 130–136. /V/

hitelintézetek 
		Hitelintézetek.
		=1864. 6. 280–283. /V/

		Franciaország hitelintézetei.
		=1864. 6. 299–300. /V/

		A bécsi hitelintézet 1864-dik évi mérlege.
		=1865. 1. 140. /V/

		A Magyar Földhitelintézet kimutatása 1865-ben.
		=1865. 1. 332–333. /V/

		Az osztrák hitelintézet.
		=1867. 3. 307–308. /V/

		Az állami és hitelintézeti rakhelyek sókészlete 1867-ben.
		=1869. 6. 308–311. /V/

		Bujanovics Sándor: A kisbirtokosok országos földhitelintézete.
		=1879. 3. 223–238.

		Ausztria bank- s hitelintézetei.
		=1886. 10. 84–85. /V/

		Vargha Gyula: A magyarországi hitelintézetek 1887-ben.
		=1889. 13. 423–437.

		Csillag Gyula: A bajor talajjavítási hitelintézet.
		=1891. 15. 729–743.

hitelképesség
		Mudrony Pál: A magyar gazdák bankhitelképessége.
		=1884. 8. 38–45.

hitelszövetkezetek
		Sarlay Károly: A mezőgazdasági hitelszövetkezetekről.
		=1883. 7. 6. 19–28.

		A német előleg- s hitelszövetkezetek.
		=1883. 7. 6. 69. /V/

		A gazdasági hitelszövetkezetek.
		=1886. 10. 444–451. /V/

		Pólya Jakab: A mezőgazdasági hitelszövetkezetek.
		=1892. 16. 112–128.

György Endre: Raiffeisen-féle hitelszövetkezetek Magyarországon. 1– . [A folytatást nem találtam meg.]
		=1892. 16. 351–362.

hitfelekezetek
		Hitfelekezeti változtatások Horvát-Tótországban 1868-ban.
		=1869. 6. 317. /V/

		Vargha Gyula: A hitfelekezeti viszonyok hazánkban.
		=1892. 16. 571–593.

hitfelekezetek 
		Vargha Gyula: Adatok hazánk hitfelekezeti viszonyainak megvilágításához.
		=1892. 16. 600–613.

hivatalnokok
		A hivatalnokok egylete Ausztriában 1866-ban.
		=1867. 4. 125. /V/

hízómarha
		Hízómarhakivitelünk Svájcba.
		=1884. 8. 769–772. /V/

Hollandia
		A holland vasutak 1882–1883.
		=1885. 9. 404–405. /V/

homárok
		Kerpely Antal: A magyar vasgyárak, homárok és vasgyártmányok ismertetése.
		=1885. 9. 193–207.

honvédelem
		Keleti Károly: Az általános védkötelezettségről.
		=1878. 2. 4. 1–19.

Hortobágy
		A hortobágyi sajttermelő szövetkezet 1883-ban.
		=1884. 8. 414. /V/

Horvátország
		Horvát-Szlavon katonai határőrvidék.
		=1861. 2. 281–284. /V/

		Hitfelekezeti változtatások Horvát-Tótországban 1868-ban.
		=1869. 6. 317. /V/

		Termesztmények ára Horvát-Tótországban 1868-ban.
		=1869. 6. 317–318. /V/

		Barsi József: A magyar–horvát tengerpart hajóforgalma 1864–1868.
		=1870. 7. 222–315.

		Konek Sándor: A fekvő birtok mozgalma polgári Horvát-Szalvóniában.
		=1877. 1. 1. 63–71.

		Kőrösi József: Statisztikai adatok Dalmát-Szlavón-Horvátországról.
		=1877. 1. 2. 112–114. /V/

		Horvátország népessége.
		=1883. 7. 3. 66–67. /V/

		Horvátországi népszámlálás 1880-ban.
		=1885. 9. 215–217. /V/

		A horvát-szlavón deficit.
		=1886. 10. 392–393. /V/

Horvátország 
Bedő Albert: A Horvát- és Szlavónországokkal egyesített katonai határőrvidék beruházási alapja.
		=1889. 13. 929–934.

		Frangeš, Simon: Horvát-Szlavonországok bortermelése.
		=1890. 14. 931–944.

		Frangeš, Simon: Horvát-Szlavonországok gyümölcstermelése.
		=1890. 14. 1035–1040.

		Frangeš, Simon: A mezőgazdasági viszonyok Horvát-Szlavonországokban.
		=1890. 14. 1123–1139.

		Fenyvessy Adolf: A horvát kvóta.
		=1891. 15. 640–646.

hullámtörés
		Az olaj mint hullámtörő.
		=1884. 8. 347–348. /V/

hús
		A húsfogyasztás Szászországban.
		=1868. 5. 308. /V/

		Mándy Lajos: Marhatenyésztésünk és az európai húspiac.
		=1879. 3. 147–151. /V/

		Az ausztráliai fagyott hús kivitele.
		=1886. 10. 87. /V/

idegenek
		Idegen lakosság Svájcban.
		=1885. 9. 60–61. /V/

igazgatás
		A közlekedési intézetek pénzügyi igazgatása.
		=1886. 10. 749–765.

Illava
		Az illavai központi állami börtön adatai.
		=1861. 2. 316. /V/

India
		Adatok Indiáról 1857–1866.
		=1869. 6. 139–140. /V/

		A gabnatermelés Kelet-Indiában.
		=1878. 2. 3. 147. /V/

		Vörös László: Angol-India vasútai.
		=1879. 3. 317–360.

		Kelet-India külkereskedelme.
		=1883. 7. 7. 77–78. /V/

		Az indiai búza.
		=1883. 7. 8. 77–79. /V/

India 
		Lovak kivitele Indiába.
		=1885. 9. 399. /V/

		Az indiai búza kivitele 1880–1884.
		=1885. 9. 399–400. /V/

		India gyapotipara.
		=1885. 9. 401. /V/

		Az indiai vasutak.
		=1885. 9. 401. /V/

		Az indiai búzatermés.
		=1885. 9. 729–730. /V/

		India búzatermése.
		=1886. 10. 788–791. /V/

		Bernát István: A kelet-indiai búza versenye.
		=1887. 11. 205–210.

ínség
		Adatok az 1863-diki [kelet-magyarországi] ínségről.
		=1864. 6. 284–289. /V/

Internacionálé
		Bethlen András: Néhány szó az "International"-ról.
		=1877. 1. 1. 136–143.

		A szocialista kongresszusról.
		=1877. 1. 3. 148–149. /V/

ipar
		Franciaország gazdasága, kereskedelme és ipara.
		=1869. 6. 138. /V/

		Beőthy Leó: A világipar a XIX. század második felében.
		=1869. 6. 237–277.

		Mudrony Soma: Oroszország ipara.
		=1874. 1. 444–464.

		Mudrony Soma: A hazai ipar helyzete.
		=1877. 1. 3. 95–105.

		Láng Lajos: A magyar iparélet történeti fejlődése.
		=1877. 1. 3. 106–109.

		Weisz Béla: Eszmék a magyar ipar kérdéséhez.
		=1879. 3. 380–400.

Kerkapoly Károly: Három emlékirat. – Az országos iparosgyűlés emlékirata. – A magyar gazdák országos értekezletének emlékirata. – Gróf Zichy Jenő emlékirata a magyar ipar fejlesztése érdekében.
		=1880. 4. 78–101.

ipar 
		A fegyházi ipar versenye.
		=1883. 7. 1. 75. /V/

		Az Egyesült-Államok legnagyobb iparűző városai.
		=1883. 7. 6. 70–71. /V/

		Az Egyesült Államok ipara.
		=1884. 8. 342–346. /V/

		Gyári törvény Oroszországban.
		=1884. 8. 348–349. /V/

		Iparoktatásunk állapotáról.
		=1884. 8. 873–874. /V/

		Mudrony Pál: Egy amerikai mezőgazdasági és iparegyetem.
		=1885. 9. 28–37.

		Oroszország ipara.
		=1885. 9. 150. /V/

		Kerpely Antal: A magyar vasgyárak, homárok és vasgyártmányok ismertetése.
		=1885. 9. 193–207.

		A német ipar-részvénytársaságok.
		=1885. 9. 390–392. /V/

		Közlekedési vállalataink és a hazai ipar.
		=1886. 10. 626–630. /V/

		Fenyvessy Adolf: Két beteg ipar. (Cukoripar, szeszipar.)
		=1887. 11. 5–22.

		Matlekovits Sándor: Az ipartörvény hatása.
		=1887. 11. 270–309.

		Sasvári Ármin közli: Az ipar Szerbiában.
		=1887. 11. 824–840.

iparfejlesztés
		Mandello Károly: Iparunk fejlesztése.
		=1887. 11. 23–29.

		Joób Lajos: Egy javaslathoz az ipar fejlesztése érdekében.
		=1887. 11. 119–123.

		Heltai Ferenc: Az állami beavatkozás határai az iparfejlesztés körül.
		=1889. 13. 853–871.

		Bernát István: Az ipar fejlesztése Württembergben 1848. óta.
		=1890. 14. 328–341.

ipariskolák
		Kautz Gyula: A magyar ipariskolák és reáltanodák.
		=1862. 4. 93–101.

ipariskolák 
		Az ipariskolákról.
		=1878. 2. 2. 151. /V/

iparkamarák
		Néhány adat a kereskedelmi és iparkamarák hivatalos jelentéseiből.
		=1861. 1. 152–155. /V/

		A budapesti kereskedelmi és iparkamarának jelentése 1877-ből.
		=1878. 2. 3. 140–143. /V/

		Mándy Lajos: A debreceni kereskedelmi és iparkamara jelentése.
		=1882. 6. 9. 68–78. /V/

		Heltai Ferenc: A kereskedelmi és iparkamarák reformja.
		=1883. 7. 8. 1–19.

iparkiállítás
Ráth Károly: Az 1880. és 1881. években tartott országos iparkiállítások szervezete és pénzügyi eredményei.
		=1882. 6. 5. 25–49.

iparoktatás
		Bernát István: Az iparoktatás fejlődése Württembergben.
		=1889. 13. 950–960.

iparosok
		Keleti Károly: Az iparos nevelés.
		=1867. 3. 90–124.

		Az osztrák iparosok kongresszusa.
		=1877. 1. 4. 143–144. /V/

iparstatisztika
		Párizs iparstatisztikája.
		=1866. 2. 146–149. /V/

		Jekelfalussy József: Magyarország iparstatisztikája 1885-ben. 1–2.
		=1886. 10. 465–484.; 529–562.

		Vargha Gyula: Az iparstatisztika egyik elhanyagolt ága.
		=1891. 15. 198–200.

		Jekelfalussy József: Az új iparstatisztika főbb eredményei.
		=1892. 16. 1033–1051.

ipartársulatok
		Gelléri Mór: Ipartársulataink szervezése és iparunk fejlesztése.
		=1877. 1. 1. 178–186.

ipartörténet
		Acsády Ignác: Ipartörténetünk feladatai.
		=1890. 14. 375–387.

ipartörvény
		Kerkapoly Károly: Az ipartörvény módosításához.
		=1877. 1. 2. 73–92.

ipartörvény 
		Heltai Ferenc: Az ipartörvény revíziója. 1–5.
		=1883. 7. 1. 1–43.; 2. 21–63.; 3. 33–56.; 4. 54–73.; 5. 45–75.

		Heltai Ferenc: Az új ipartörvény és az állam s társadalom föladatai.
		=1884. 8. 425–451.

		Braun Sándor: A vándoripar szabályozása.
		=1890. 14. 128–141.

iparvállalatok
		A Magyarországon 1867-ben keletkezett és megváltozott iparvállalatok.
		=1867. 4. 253–254. /V/

iparvasutak
		1865 július 12-én kelt francia törvény a helyi érdekű és iparvasutakról.
		=1880. 4. 145–146. /V/

Írország
		Nagybritannia és Írország jövedelme.
		=1861. 1. 314. /V/

		Írország népessége.
		=1861. 2. 306–310. /V/

		Nagybritannia és Írország külkereskedelmének pénzértéke 1866–1868.
		=1869. 6. 153–155. /V/

		Az írek kivándorlása.
		=1883. 7. 4. 93. /V/

		Pólya Jakab: Az új ír földbirtok-törvény.
		=1883. 7. 6. 39–44.

iskolák
		A szombathelyi püspöki megye iskolái.
		=1861. 1. 310. /V/

		A győri püspöki megye iskolái.
		=1861. 1. 310. /V/

		Sopronmegyei zsidó népiskolák 1862/3-ban.
		=1864. 6. 306–313. /V/

		Norvég nép- és felső iskolák 1869-ben.
		=1870. 7. 319–320. /V/

		Weisz Bernát Ferenc: Az iskolai takarékpénztárak Magyarországban 1879 június végén.
		=1879. 3. 477–508.

		A hajózási iskolák száma Oroszországban.
		=1884. 8. 269–270. /V/

		Halász Sándor: Az iskolai takarékpénztárak Magyarországon.
		=1892. 16. 129–143.

ital
		Wachtel Aurél: A franciaországi italadók, s alkalmazásuk Elszász-Lotharingiában.
		=1883. 7. 9. 1–18.

		Telkes Simon: Kereskedelmünk italokkal.
		=1887. 11. 644–691.

italmérés
		Fáy Béla: Az italmérési jog mint új állambevételi jog.
		=1879. 3. 128–136. /V/

		Fenyvessy Adolf: Az italmérési jövedék.
		=1889. 13. 887–893.

Popovics Sándor: Az italmérési jog s az italmérési jövedék behozatala folytán adandó kártalanítás. 1–2.
		=1890. 14. 218–232.; 594–611.

		Hegedüs Ferenc: Az italmérési jövedék reformjáról.
		=1891. 15. 444–449.

Japán
		Japán kereskedelme.
		=1883. 7. 6. 58. /V/

		Japáni hajózási társulat.
		=1884. 8. 346. /V/

járadék
		György Endre: A magyar aranyjáradék-kölcsön.
		=1877. 1. 3. 146–148. /V/

Jászfényszaru
		Athanász Szilárd: Jászfényszaru mezőváros statisztikai leírása.
		=1867. 3. 58–75.

Jáva
		Jáva sziget kereskedelme.
		=1884. 8. 351. /V/

jégkár
		Az erdélyi kölcsönös jég- és tűzkárbiztosító társaság 1864-diki közgyűlése.
		=1864. 6. 156. /V/

		Állami jégkárbiztosító intézet Bajorországban.
		=1884. 8. 82–83. /V/

		A jégkárokról az osztrák tartományokban.
		=1885. 9. 54–55. /V/

		Magyar gazdák jégbiztosítási szövetkezete.
		=1886. 10. 519–521. /V/

		Vargha Gyula: Jégverések és jégkárok Poroszországban.
		=1890. 14. 1040–1045.

jegybank
Weninger Vince: A bankügy elmélete. 1–2. 1. A jegy- és letéti bankokról. 2. A Peel-akta.
		=1866. 2. 232–308.; 1867. 3. 145–244.

		Fekete Ignác: A monarchia jegybankja 1818–1885.
		=1886. 10. 401–411.

Jekelfalussy József
Jegyzőkönyv Jekelfalussy József és Kőrösi József irodalmi vitájáról és becsületsértési ügyéről.
		=1892. 16. 184.

jelzálog
		A bécsi n. bank jelzálogi üzlete 1865-ben.
		=1866. 2. 139–141. /V/

		A cseh jelzálogi bank 1865-dik évi kimutatása.
		=1866. 2. 141–142. /V/

		A hypotheka teher Olaszországban.
		=1883. 7. 6. 64. /V/

		A jelzálogi terhek statisztikája.
		=1883. 7. 9. 68–69. /V/

		A földbirtok jelzálogi megterhelése 1883-ban.
		=1886. 10. 332. /V/

		Vizneker Antal: A jelzálogi terhek forgalma Poroszországban.
		=1889. 13. 731–735.

jobbágyság
		A személyrabság Oroszhonban.
		=1861. 2. 304–305. /V/

jogtudomány
		Vizneker Antal: Jog- és államtudományi vizsgálati rendszerünk reformjához.
		=1888. 12. 313–333.

		Vizneker Antal: Felelet dr. Apáthy István úrnak a jogi vizsgálatok reformja tárgyában.
		=1889. 13. 330–343.

		Vizneker Antal: A jog- és államtudományi szakoktatás reformja.
		=1890. 14. 142–157.

jótékony intézetek
		Weninger Vince: Jótékony intézetek Franciaországban.
		=1862. 3. 307–310. /V/

jövedék
		A magyar dohányjövedék.
		=1874. 1. 154–155. /V/

		A dohányjövedék 1884-ben.
		=1885. 9. 827–828. /V/

		Borovszky Károly: A dohányjövedék Magyarországban. 1–4.
		=1888. 12. 210–235.; 334–374.; 542–568.; 660–682.

jövedék 
		Fenyvessy Adolf: Az italmérési jövedék.
		=1889. 13. 887–893.

Popovics Sándor: Az italmérési jog s az italmérési jövedék behozatala folytán adandó kártalanítás. 1–2.
		=1890. 14. 218–232.; 594–611.

		Vizneker Antal: A magyar és a külföldi dohányjövedék.
		=1891. 15. 90–109.

		Hegedüs Ferenc: Az italmérési jövedék reformjáról.
		=1891. 15. 444–449.

jövedelem
		Az osztrák állami vasúti társaság jövedelme 1860-ban.
		=1861. 1. 158. /V/

		A tiszavölgyi vasúti társaság jövedelme 1860-ban.
		=1861. 1. 158. /V/

		A dunai gőzhajózási társaság jövedelme 1860-ban.
		=1861. 1. 158. /V/

		Nagybritannia és Írország jövedelme.
		=1861. 1. 314. /V/

		A vadászatból eredő összes jövedelem Franciaországban.
		=1861. 1. 315. /V/

		Az osztrák vaspályák jövedelme.
		=1861. 2. 150. /V/

		Az európai államok évi jövedelme és szükséglete.
		=1862. 4. 153–154. /V/

		Pest városa jövedelmi adója.
		=1864. 6. 290–291. /V/

		A német vámegylet 1864-diki vámjövedelme.
		=1865. 1. 153. /V/

		A földművelés jövedelme és tőkéje Franciaországban.
		=1867. 4. 118–119. /V/

		Az angol munkásosztály jövedelme.
		=1867. 4. 119–122. /V/

A déli vasúttársaság és a francia vasútvonalak forgalmának, jövedelmének és költségeinek összehasonlítása 1867-ben.
		=1868. 302–303. /V/

		Út- és hídvámok jövedelme 1850–1865.
		=1869. 6. 143. /V/

		Dobner Rudolf: Az általános jövedelmi adó, mint adóreformtényező.
		=1871. 8. 67–91.

jövedelem 
		A vallás- és tanulmányi alapok jövedelmei.
		=1877. 1. 2. 123–125. /V/

		Közös vámjövedelmek.
		=1882. 6. 8. 85–86. /V/

		Az angol nép jövedelme.
		=1883. 7. 1. 87. /V/

		Pólya Jakab: Gróf Széchenyi István minimum-javaslata és annak irodalma.
		=1883. 7. 5. 19–31.

		A dohányegyedáruság jövedelme Magyarországon.
		=1884. 8. 507–510. /V/

		Ráth Zoltán: Az új porosz jövedelmi adótörvényjavaslat.
		=1891. 15. 507–526.

Kalifornia
		Kalifornia gőzmalomipara.
		=1884. 8. 518. /V/

Kalocsa
		Barsi József: Elemi tanügy, a kalocsai érseki megye területén 1861/2.
		=1862. 4. 213–225.

kamat
Lónyay Menyhért: Az osztrák örökös tartományokban és Magyarországban kamatbiztosítás mellett épült vasutak viszonya az államhoz.
		=1863. 5. 175–187.

Kovács Gyula: Az agio ingadozásának hatása a kereskedelmi forgalomra, a termelésre, a hitelre és kamatlábra. 1–3.
		=1881. 5. 2. 77–125.; 3. 1–46.; 4. 1–45.

		Szilágyi Virgil: Uzsora és kamat-maximum.
		=1882. 6. 3. 48–60.

		A leszámítoló-üzletág kamatlába Európában.
		=1887. 11. 237. /V/

		Neményi Ambrus: Kamatbiztosítást élvező vasutak és államosítás Magyarországon.
		=1889. 13. 72–80.

Kanada
		Tenger alatti alagút Kanada s Eduárd-sziget közt.
		=1885. 9. 735. /V/

kancellária
		A k. magyar udvari kancellária költségvetése 1863/4-re.
		=1863. 5. 188–198.

kapuadó
		Teleszky János: A franciaországi kapuadó-rendszer. 1–2.
		=1891. 15. 590–609.; 673–691.

kártalanítás
Popovics Sándor: Az italmérési jog s az italmérési jövedék behozatala folytán adandó kártalanítás. 1–2.
		=1890. 14. 218–232.; 594–611.

kartellek
		Mandello Gyula: Kartellstatisztika a legújabb évekből.
		=1891. 15. 200–204.

Kassa
		Barsi József: Elemi tanügy a kassai római kath. egyházmegye területén 1861/2-ben.
		=1864. 6. 192–205.

kassa–oderburgi vasút
		György Endre: A kassa–oderburgi vasút szanálása.
		=1877. 1. 4. 135–139. /V/

kataszter
		Csillag Gyula: Telekkönyv és kataszter.
		=1884. 8. 194–213.

katonai veszteségek
		Az 1866-diki kettős hadjárat veszteségei.
		=1868. 5. 305–306. /V/

katonakötelezettség
		Kőváry László: A katona kötelezettség- és háborúveszély biztosítás.
		=1882. 6. 4. 23–31.

katonaság
		Győr megye katonái.
		=1861. 2. 152. /V/

		Szent György sz. k. város katonái.
		=1861. 2. 152. /V/

		Az európai státusok hadügye s katonasága.
		=1862. 4. 154–155. /V/

		Katonakötelezettek alkalmasság-vizsgálata 1852–1859.
		=1868. 5. 298–301. /V/

		Az Osztrák-Magyar Monarchia katonai egészségügyi statisztikája 1871-ben.
		=1874. 1. 155–156. /V/

kaució
		Kaució-biztosító intézetek.
		=1883. 7. 9. 78–79. /V/

kávé
		Tápszerek termelése. Cukor, kávé, bor, komló.
		=1862. 4. 156–157. /V/

Kazinczy Dénes
Szilágyi István közli: Két régi emlék. 1. Első, magyar nyelvű postai utasítás Szepesi Jánostól. – 2. Magyar nyelvű stóla-szabályzat a görög nem egyesült lelkészek számára Kazinczy Dénestől.
		=1883. 7. 3. 57–65.

Kecskemét
		Kecskeméti Emil: Mezőgazdasági viszonyok és állapotok Kecskeméten és határában.
		=1888. 12. 375–400.

kegyes tanító rend
		Nagy Márton: A kegyes tanító rendnek statisztikája.
		=1862. 3. 31–43.

Kelet-Magyarország
		Adatok az 1863-diki [kelet-magyarországi] ínségről.
		=1864. 6. 284–289. /V/

Keleti Károly
		Jekelfalussy József: Keleti Károly emlékezete. 1833–1892.
		=1892. 16. 407–413.

kender
		Kendertermelés hazánkban.
		=1886. 10. 269–271. /V/

Kenessey Albert
		Vörös László: Kenessey Albert. Nekrológ.
		=1880. 4. 297–300. /V/

kenyér
		A gabona-liszt és kenyér árának viszonya.
		=1887. 11. 631–643.

kereskedelem
		Weninger Vince: A pesti kereskedelmi akadémia.
		=1861. 2. 254–263.

		Ausztria kereskedelme.
		=1861. 2. 312. /V/

		Ausztria gabonakereskedelme 1854–1861.
		=1861. 2. 313. /V/

		Trieszt gabonakereskedelme 1861-ben.
		=1861. 2. 313. /V/

		Jellinek Mór: Magyarország gabona forgalma az 1861-dik évben. 1–2.
		=1862. 3. 44–49.; 257–259.

		Galgóczy Károly: Borkereskedésünk.
		=1862. 3. 230–248.

		A pesti magyar kereskedelmi bank üzlete.
		=1862. 3. 282–286. /V/

		Az éjszakamerikai Egyesült államok könyvkereskedése.
		=1862. 3. 310–312. /V/

		Galgóczy Károly: Pesti magyar kereskedelmi bank.
		=1862. 4. 3–24.

		A világforgalom jelen állása.
		=1862. 4. 155. /V/

kereskedelem 
		A kereskedelmi hajóraj Európában.
		=1862. 4. 155. /V/

		A pamut világforgalma.
		=1862. 4. 156. /V/

		A Pesti magyar kereskedelmi bank 1863-dik üzlete.
		=1864. 6. 136–139. /V/

		Trieszt kereskedése gyarmati árukkal 1865-ben.
		=1866. 2. 143. /V/

Konek Sándor: A Fekete-tenger tartományainak kereskedelmi fontossága magyar szempontból.
		=1867. 3. 125–136.

		Barsi József: A világforgalom állása 1860–1865.
		=1868. 5. 3–46.

		Beőthy Leó: Ausztria és Magyarország kereskedelme 1866-ban.
		=1868. 5. 75–131.

		Tirscher Pál: A hajózás és forgalom a Dunán és mellékfolyóin 1865/8-ban.
		=1868. 5. 195–231.

		Franciaország gazdasága, kereskedelme és ipara.
		=1869. 6. 138. /V/

		Déloroszország vasutai és Odessa kereskedelme 1873-ban.
		=1874. 1. 77–78. /V/

		Az Egyesült Államok sertéskereskedése 1873-ban.
		=1874. 1. 232–234. /V/

		Dessewffy Aurél: A kereskedelmi szerződések megújítása előtt.
		=1877. 1. 1. 72–90.

		Lónyay Menyhért: Néhány adat a vám- és kereskedelmi szerződéshez.
		=1878. 2. 1. 1–13.

		Konek Sándor: Tengeri kereskedelmünk érdekei.
		=1878. 2. 1. 14–44.

		Kovács Gyula: Az érték-sablon a közös vámterület kereskedelmi forgalmában.
		=1878. 2. 2. 144–150. /V/

		Galgóczy János: A keleti világkereskedés jövő útvonalai.
		=1878. 2. 3. 72–82.

		Lator Géza: Keleti érdekeink.
		=1878. 2. 4. 146–151. /V/

		Varró Péter: Vasúti részvénytársulataink és az új kereskedelmi törvény.
		=1879. 3. 157–172.

kereskedelem 
Thallóczy Lajos: Gróf Benyovszky Móricz és a magyar tengerparti kereskedelem első kezdetei.
		=1879. 3. 192–222.

Kovács Gyula: Az agio ingadozásának hatása a kereskedelmi forgalomra, a termelésre, a hitelre és kamatlábra. 1–3.
		=1881. 5. 2. 77–125.; 3. 1–46.; 4. 1–45.

		Keleti kereskedelmünk emelése.
		=1882. 6. 2. 84–87. /V/

		–m.: Magyarország áruforgalma 1881 második felében.
		=1882. 6. 3. 61–68. /V/

		A fiumei kikötő emelkedése.
		=1882. 6. 3. 84–87. /V/

		Keleti Károly: Az áruforgalmi statisztika.
		=1882. 6. 5. 50–67.

		A belga afrikai kereskedelmi társaság.
		=1883. 7. 3. 78–79. /V/

		Az olasz kereskedelem.
		=1883. 7. 4. 95. /V/

		Japán kereskedelme.
		=1883. 7. 6. 58. /V/

		Kína teakereskedelme.
		=1883. 7. 6. 74–77. /V/

		Afrika kereskedelme.
		=1883. 7. 8. 74–75. /V/

		Gelléri Mór: A brüsszeli kereskedelmi múzeum.
		=1883. 7. 10. 52–66.

		Kína kereskedelme 1882-ben.
		=1884. 8. 173–174. /V/

		A Fülöp-szigetek kereskedelme.
		=1884. 8. 175. /V/

		Kereskedelmi múzeumok.
		=1884. 8. 338. /V/

		Jáva sziget kereskedelme.
		=1884. 8. 351. /V/

		Anglia világkereskedelmi jelentőségének okai.
		=1884. 8. 389–395.

		Kereskedelmi földrajzi társaságok.
		=1884. 8. 402–403. /V/

kereskedelem 
		Oroszország és Ausztria-Magyarország kereskedelme.
		=1884. 8. 406–407. /V/

		Korea kereskedelme.
		=1884. 8. 420–421. /V/

		Kereskedelmünk Bulgáriával.
		=1884. 8. 510–511. /V/

		Palesztína kereskedelme.
		=1884. 8. 518. /V/

		Kereskedelmünk Spanyolországgal.
		=1884. 8. 690–695. /V/

		A nemzetközi forgalom egyöntetűsége.
		=1884. 8. 764–768. /V/

		Kedvezményezett tengeri forgalmunk.
		=1884. 8. 768–769. /V/

		Giffen, Richard: A nemzetközi cukorkereskedelem.
		=1885. 9. 38–43.

		Fiume forgalmának emelkedése.
		=1885. 9. 51–53. /V/

		A selyemkereskedés.
		=1885. 9. 60. /V/

		Az agrumenkereskedés Szicíliában.
		=1885. 9. 61–62. /V/

		A kereskedelmi hajózás állapotáról az egész földön.
		=1885. 9. 140–142. /V/

		Baku világforgalmi jelentősége.
		=1885. 9. 150–151. /V/

		A Viti vagy Fidzsi szigetcsoport kereskedelmi forgalma.
		=1885. 9. 226–229. /V/

		Strausz Adolf: Keleti kereskedelmünk és egy magyar kereskedelmi múzeum.
		=1885. 9. 233–267.

		A német kereskedelem Olaszországgal.
		=1885. 9. 392–393. /V/

		Telkes Simon: A világforgalom főbb árucikkei.
		=1885. 9. 505–544.

		Kiviteli kereskedelmünk Szerbiába.
		=1885. 9. 664–665. /V/

		A kereskedés rövidárukkal Bécsben.
		=1885. 9. 718–720. /V/

kereskedelem 
		Oroszország európai kereskedelme 1864–1884.
		=1885. 9. 722–728. /V/

		Kada Elek: Gyümölcskereskedelmünk jövője, különös tekintettel az Alföld viszonyaira.
		=1885. 9. 764–794.

		A világforgalom megoszlása 1830–1882.
		=1885. 9. 824–825. /V/

		Szalonichi forgalma monarchiánkkal.
		=1865. 9. 831–836. /V/

		Weisz Berthold: Kereskedelmi hódítások.
		=1886. 10. 133–151.

		Kelet-Ázsia szerepe a világkereskedelemben.
		=1886. 10. 152–154. /V/

		Kolosváry Lajos: Kereskedelmünk a Balkán-félszigettel.
		=1886. 10. 273–292.

		A budapesti gabonaárak 1871–1885 és gabonakereskedelem 1875–1885.
		=1886. 10. 333–334. /V/

		A kereskedelmi múzeum.
		=1886. 10. 376–379. /V/

		György Endre: Blunt jelentése és Szaloniki kereskedelme.
		=1886. 10. 412–418.

		A bulgáriai orosz kereskedés.
		=1886. 10. 453–456. /V/

		Strausz Adolf: Magyar mintaraktárt Bulgáriának.
		=1886. 10. 633–643.

		Rácz Sándor: Kereskedelem a villamossággal és a villammonopólium.
		=1886. 10. 655–679.

		Telkes Simon: Kereskedelmünk italokkal.
		=1887. 11. 644–691.

		Jankó János, ifj.: Érdekeink Észak-Afrikában.
		=1888. 12. 107–126.

		Jankó János, ifj.: Kereskedelmünk Észak-Afrikában.
		=1888. 12. 520–541.

		Jekelfalussy József: A fonó- és szövőipar szerepe áruforgalmunkban és teendőink.
		=1889. 13. 271–291.

		Jekelfalussy József: Adatok a fonó- és szövőipar állása- és forgalmáról.
		=1889. 13. 314–326. /V/

		Vargha Gyula: Magyarország és a világ búzaforgalma.
		=1890. 14. 180–195.

kereskedelem 
Vargha Gyula: Monarchiánk és Németország gabonával való ellátása, a kötendő kereskedelmi és vámszerződés szempontjából.
		=1890. 14. 1064–1075.

Matlekovits Sándor: Az Északamerikai Egyesült-Államok legújabb vám- és kereskedelmi politikája.
		=1891. 15. 3–35.

		Berényi Pál: Kereskedelmi szakoktatásunk reformálásáról.
		=1891. 15. 235–244.

		Vizneker Antal: Magyarország áruforgalma 1890-ben.
		=1891. 15. 714–718.

		Hegedüs Dezső: A nemzetközi arbitrage-forgalom.
		=1892. 16. 363–378.

		Halász Sándor: Az áruforgalom a magyarországi vízi utakon.
		=1892. 16. 393–401.

kereskedelmi kamarák
		Néhány adat a kereskedelmi és iparkamarák hivatalos jelentéseiből.
		=1861. 1. 152–155. /V/

		A budapesti kereskedelmi és iparkamarának jelentése 1877-ből.
		=1878. 2. 3. 140–143. /V/

		Mándy Lajos: A debreceni kereskedelmi és iparkamara jelentése.
		=1882. 6. 9. 68–78. /V/

		Heltai Ferenc: A kereskedelmi és iparkamarák reformja.
		=1883. 7. 8. 1–19.

kereskedelmi szerződés
		Matlekovits Sándor: Az olasz–francia kereskedelmi szerződés.
		=1878. 2. 1. 45–57.

keresztényszocializmus
		Brentano, Lujo: A keresztényszocialisztikus mozgalom Angliában.
		=1883. 7. 7. 39–50.

készpénzfizetés
		Készpénzfizetés az Amerikai Egyesült Államokban.
		=1883. 7. 4. 87–89. /V/

kettős valuta
		Láng Lajos: A kettős valutáról.
		=1877. 1. 1. 159–168.

		Fekete Ignác: A legújabb bimetallista agitatio.
		=1885. 9. 409–421.

kiadások
		Államjövedelmek, kiadások és adósságok.
		=1865. 1. 152–153. /V/

kiadások 
Szilágyi István közli: Régi emlékek. 1. A m. királyi Helytartó-tanács létszáma és fizetése 1783/4-ben. – Magyarország bevételei és kiadásai 1811-ben.
		=1883. 7. 6. 29–38.

kiállítások
Ráth Károly: Az 1880. és 1881. években tartott országos iparkiállítások szervezete és pénzügyi eredményei.
		=1882. 6. 5. 25–49.

		Gelléri Mór: A kiállításokról hajdan és most. 1–2.
		=1884. 8. 721–763.; 804–849.

		Strausz Adolf: A keleti pavillon.
		=1885. 9. 737–756.

		A párizsi közkiállítás 1889.
		=1886. 10. 708–710. /V/

		Vargha Gyula: A statisztika szerepe a millenáris kiállításon.
		=1892. 16. 43–53.

kikészítés
		Matlekovits Sándor: A kikészítési eljárás és a védvám.
		=1877. 1. 3. 1–18.

kikötők
		A fiumei kikötő emelkedése.
		=1882. 6. 3. 84–87. /V/

		Az orosz kikötők forgalma.
		=1883. 7. 7. 77. /V/

		A fiumei kikötő építése 1871–1884.
		=1885. 9. 829. /V/

Kína
		Tengerészeti forgalom Kínában.
		=1883. 7. 6. 67–69. /V/

		Kína teakereskedelme.
		=1883. 7. 6. 74–77. /V/

		Vasutak Kínában.
		=1883. 7. 8. 75. /V/

		Transzkontinentális vasút Kína és Európa között.
		=1884. 8. 83–84. /V/

		Kína kereskedelme 1882-ben.
		=1884. 8. 173–174. /V/

		Kína áruforgalma.
		=1884. 8. 782–783. /V/

		Kína lakossága.
		=1885. 9. 146–148. /V/

kivándorlás
		Kivándorlási statisztika Hamburgból, 1865-ben.
		=1866. 2. 160. /V/

		Bujanovics Sándor: A felvidéki, különösen a sárosmegyei kivándorlásról.
		=1881. 5. 3. 47–63.

		Az írek kivándorlása.
		=1883. 7. 4. 93. /V/

		A németek kivándorlása.
		=1885. 9. 720. /V/

		Vargha Gyula: A felső-magyarországi kivándorlás és hatása a népesedési mozgalomra.
		=1890. 14. 653–663.

klíringforgalom
		Halász Sándor: A postatakarékpénztár csekk- és clearing forgalmáról.
		=1889. 13. 345–358.

kocsihasználat
		Uray Zoltán: Kizárólagos kocsihasználat.
		=1884. 8. 325–331.

kohászat
		A magyarországi bánya- és kohómunkások.
		=1886. 10. 437–438. /V/

kolerajárványok
Tormay Károly: Pest városa élet- és halálozási viszonyainak statisztikája, különös tekintettel az 1831-es, 1854/55-ös és 1866-os kolerajárványra.
		=1867. 4. 186–252., 6 t.

komló
		Tápszerek termelése. Cukor, kávé, bor, komló.
		=1862. 4. 156–157. /V/

		A komlótermelés hazánkban.
		=1885. 9. 326–327. /V/

Konek Sándor
		Konek Sándor. Nekrológ.
		=1882. 6. 7. 57–59. /V/

kongresszusok
		Nemzetközi kongresszusok Párizsban.
		=1878. 2. 2. 153–154. /V/

Konstantinápoly
		Konstantinápoly népessége.
		=1885. 9. 735. /V/

konverziók
		Wickenburg Márk: A legújabb magyar konverziók.
		=1892. 16. 101–111.

		Wickenburg Márk: Adatok a legújabb magyar konverzióhoz.
		=1892. 16. 157–166.

konzervgyártás
		Gyümölcs konzerv-gyártó szövetkezet létesítése.
		=1884. 8. 415. /V/

konzulátusok
		M. O.: A brüsszeli külügyi hivatal konzulátusa.
		=1882. 6. 5. 74–79. /V/

		Az osztrák-magyar konzulságokról 1881–1882.
		=1884. 8. 170–173. /V/

		Az osztrák-magyar konzulátusok.
		=1887. 11. 155–156. /V/

Korea
		Korea kereskedelme.
		=1884. 8. 420–421. /V/

kórházak
		Weninger Vince: A pesti kereskedelmi kórház és nyugdíj-intézet.
		=1862. 4. 56–58.

Korinthoszi-csatorna
		A Korinthuszi csatorna.
		=1884. 8. 422. /V/

Korizmics László
		Korizmics László. Nekrológ.
		=1886. 10. 700–703. /V/

kölcsönök
		György Endre: A magyar aranyjáradék-kölcsön.
		=1877. 1. 3. 146–148. /V/

		Deutsch Antal: Az elsőbbségi kölcsönök conversiója.
		=1887. 11. 81–90.

		Fenyvessy Adolf: A fővárosi új kölcsön.
		=1889. 13. 81–96.

kölcsönpénztárak
		Pólya Jakab: A Raiffeisen-féle kölcsönpénztárak.
		=1883. 7. 9. 19–36.

		A Raffeisen-féle kölcsönpénztár-egyesületek.
		=1885. 9. 142–143. /V/

költségek
		Erdély közigazgatási költségei.
		=1861. 2. 284. /V/

		Magyarország közigazgatási költsége 1862-re.
		=1861. 2. 289–291. /V/

		A vallási és közoktatási költségek.
		=1862. 3. 157. /V/

költségek 
		Az európai államok udvartartási költsége.
		=1862. 3. 157–158. /V/

		Vízépítési költségek.
		=1868. 5. 156. /V/

A déli vasúttársaság és a francia vasútvonalak forgalmának, jövedelmének és költségeinek összehasonlítása 1867-ben.
		=1868. 302–303. /V/

		Építkezések költségei 1850–1865.
		=1869. 6. 140–141. /V/

		Víz- és folyamszabályozási költségek 1848–1865.
		=1869. 6. 141. /V/

		Szeged város közköltség-előirányzata 1872-re.
		=1871. 8. 325. /V/

		Pikler Gyula: Még egy szó a termelési költségekről.
		=1885. 9. 837.

		A vámkezelés költségei Franciaországban.
		=1887. 11. 684. /V/ [Tévesen ismételt lapszámozás.]

költségvetés
		Az 1862-diki előleges költségvetés.
		=1861. 1. 295–297. /V/

		Pest sz. k. városának előleges költségvetése 1861/2-dik évre.
		=1861. 2. 278–281. /V/

Konek Sándor: A pesti egyetem és egyetemi nyomda alapjának költségvetése az 1862-ki évre.
		=1862. 3. 3–30.

		Hunfalvy János: Az európai államok költségvetése 1862-ben.
		=1862. 3. 260–276.

		A magyarországi közpénztárak költségvetései.
		=1862. 3. 290. /V/

		Nagybritannia 1862-diki költségvetése.
		=1862. 3. 302. /V/

		A k. magyar udvari kancellária költségvetése 1863/4-re.
		=1863. 5. 188–198.

Keleti Károly: Az 1864-dik évi osztrák költségvetés, különös tekintettel Magyarországra. 1–2.
		=1864. 6. 3–55.; 206–249.

		Az osztrák költségvetés 1865-re.
		=1864. 6. 294–296. /V/

		Magyar állami költségvetés 1869-re.
		=1868. 5. 279–286.

költségvetés 
		Galgóczy Károly: Községi háztartás. 1–3.
		=1874. 1. 55–68.; 121–134.; 365–376.

		Szapáry Gyula: Államköltségvetési tanulmányok.
		=1878. 2. 4. 34–60.

		György Endre: Az 1881. évi államköltségvetési hiány és fedezete.
		=1880. 4. 610–615. /V/

		Fenyvessy Adolf: Budapest községi háztartása.
		=1882. 6. 9. 22–37.

Szilágyi István közli: Régi emlékek. 1. A m. királyi Helytartó-tanács létszáma és fizetése 1783/4-ben. – Magyarország bevételei és kiadásai 1811-ben.
		=1883. 7. 6. 29–38.

		A német birodalom költségvetése.
		=1887. 11. 234–235. /V/

		Az osztrák állami költségvetés.
		=1888. 12. 401–426.

		Tisza István: Néhány szó az 1890. évi költségvetésről.
		=1890. 14. 9–20.

		Tisza István: Az 1891-iki költségvetés.
		=1890. 14. 1049–1063.

		Tisza István: Az 1892-iki költségvetés.
		=1892. 16. 298–309.

		Matlekovits Sándor: Az 1875-ik évi költségvetés története.
		=1892. 16. 961–1015.

könyvhitel
		Kakujay Gyula: A könyvhitel és ellenszere.
		=1877. 1. 1. 202–205. /V/

könyvismertetés
		Könyvismertetés. Hieronymi Károly.
		=1874. 1. 135–145.

		Könyvismertetés. Walter Bagehot, Emil Hermann Hartwich.
		=1874. 1. 212–226.

		Könyvismertetés. Szmrecsányi Arisztid.
		=1874. 1. 465–472.

Kőrösi József: Könyvismertetés. Morpurgo, Brachelli, Neumann, Schwicker, Engel, Schwanebach.
		=1877. 1. 1. 144–158.

		Weisz Béla: Könyvismertetés. Leslie, Cliffe.
		=1877. 1. 1. 208. /V/

		Könyvismertetés. Scheel. Shadwell. Korizmics László. Kubinyi Lajos.
		=1877. 1. 1. 211–215.

könyvismertetés 
		Lánczy Gyula: Könyvismertetés. Gruber Lajos.
		=1877. 1. 4. 120–123. /V/

		Ballagi Géza: Könyvismertetés. Haller Károly.
		=1877. 1. 4. 126–130. /V/

		Maurer Vilmos: Könyvismertetés. Galgóczy János.
		=1878. 2. 1. 132–138. /V/

		Haller Károly: Könyvismertetés. Ballagi Géza.
		=1878. 2. 1. 146–151. /V/

		Ballagi Géza: Megjegyzések Haller Károly észrevételeire.
		=1878. 2. 1. 151–156. /V/

		Weisz Béla: Könyvismertetés. Argyll.
		=1878. 2. 1. 156–163. /V/

		Vécsey Sándor: Az arany jövője Bamberger Lajos világításában. 1–2.
		=1878. 2. 3. 106–117.; 4. 20–33.

		Kovács Gyula: Könyvismertetés. Szapáry János.
		=1878. 2. 3. 128–131. /V/

		Könyvismertetés. Kubinyi Lajos.
		=1879. 3. 307–313. /V/

		Mándy Lajos: Könyvismertetés. Weisz Béla.
		=1879. 3. 473–475. /V/

		Könyvismertetés. Drahotuszky Rezső.
		=1879. 3. 600–604. /V/

		Mándy Lajos: Könyvismertetés. Weisz Béla.
		=1879. 3. 619–623. /V/

		Keleti Károly: Könyvismertetés. Dobner Rudolf.
		=1880. 4. 137–145. /V/

		Mándy Lajos: Michel Chevalier művei és emlékezete.
		=1880. 4. 177–188.

		Könyvismertetés. Pólya Béla.
		=1880. 4. 484–486.

		Mándy Lajos: Könyvismertetés. Joób Lajos.
		=1881. 5. 1. 164–170. /V/

		Könyvismertetés. Láng Lajos.
		=1881. 5. 1. 170–175. /V/

		– y. –: Könyvismertetés. Földes (Weisz) Béla.
		=1881. 5. 2. 126–136. /V/

		y.: Könyvismertetés. Földes (Weisz) Béla, Pekár Imre, Láng Lajos.
		=1881. 5. 3. 113–146. /V/

könyvismertetés 
		– r. –: Könyvismertetés. Mudrony Pál.
		=1881. 5. 3. 146–147. /V/

		Joób Lajos: Könyvismertetés. Bueck, Cernuschi, Jacoby.
		=1881. 5. 4. 123–135. /V/

		–r.: Könyvismertetés. Kőrösi József.
		=1882. 6. 1. 74–77. /V/

		–d.: Könyvismertetés. Szapáry Gyula.
		=1882. 6. 1. 77–79. /V/

		(d): Könyvismertetés.
		=1882. 6. 2. 68–71. /V/

		–m.: Könyvismertetés. Seidl Ambrus.
		=1882. 6. 2. 71–79. /V/

		–m.: Könyvismertetés. Wilhelm Roscher.
		=1882. 6. 4. 92–96. /V/

		Heltai Ferenc: Könyvismertetés. Ullmann Sándor.
		=1882. 6. 5. 79–82. /V/

		Thallóczy Lajos: Könyvismertetés. Csarada János.
		=1882. 6. 5. 82–85. /V/

		Könyvismertetés. Földes Béla.
		=1882. 6. 7. 59. /V/

		–r.: Könyvismertetés. Jekelfalussy József.
		=1882. 6. 7. 60–65. /V/

		–m.: Könyvismertetés. Gerlóczy Gyula.
		=1882. 6. 7. 65–71. /V/

		–r.: Könyvismertetés. Szathmáry György.
		=1882. 6. 8. 73–76. /V/

		Heltai Ferenc: Könyvismertetés. Trefort Ágoston.
		=1882. 6. 9. 61–66. /V/

		Mándy Lajos: Könyvismertetés. Vörös László.
		=1882. 6. 9. 66–68. /V/

		Könyvismertetés. Schwicker.
		=1882. 6. 9. 85–86. /V/

		–r.: Könyvismertetés. Csillag Gyula.
		=1883. 7. 2. 88–89. /V/

		Mándy Lajos: Könyvismertetés. Fellner Simon.
		=1883. 7. 7. 51–57.

		Könyvismertetés. Jekelfalussy József.
		=1883. 7. 7. 57–60.

könyvismertetés 
		Könyvismertetés. Brüll Lipót.
		=1883. 7. 7. 60–61.

		Könyvismertetés. Litfass Károly.
		=1883. 7. 7. 62–63.

		Könyvismertetés. Gelléri Mór.
		=1883. 7. 7. 63–65.

		Könyvismertetés. J. W. Taussig.
		=1883. 7. 7. 65–66.

		Könyvismertetés. Kupka, P. F.
		=1883. 7. 7. 66–67.

		H.: Könyvismertetés. Albert S. Bolles.
		=1883. 7. 8. 70–71.

		H.: Könyvismertetés. Awetis Araskhaniantz.
		=1883. 7. 8. 71–72.

		Könyvismertetés. Érkövy Adolf.
		=1883. 7. 9. 52–55.

		Pólya Jakab: Könyvismertetés. Linder György.
		=1883. 7. 9. 55–58.

		Könyvismertetés. Neményi Ambrus.
		=1883. 7. 9. 58–61.

		F. M.: Könyvismertetés. C. Gamp.
		=1883. 7. 9. 61–64.

		Könyvismertetés. Max Schippel.
		=1883. 7. 9. 64–66.

		Könyvismertetés. Kovács Gyula.
		=1883. 7. 10. 74–75.

		Könyvismertetés. Földes Béla.
		=1883. 7. 10. 76–78.

		Pólya Jakab: Könyvismertetés. Telkes Simon.
		=1883. 7. 10. 78–81.

		Telkes Simon: Válasz Pólya Jakab úr bírálatára.
		=1884. 8. 166–167.

		Pólya Jakab: Észrevételek Telkes Simon úr válaszára.
		=1884. 8. 167–169.

		Könyvismertetés. Léone, Wollenborg.
		=1884. 8. 169.

		Mándy Lajos: Könyvismertetés. Vörös László.
		=1884. 8. 332–337.

könyvismertetés 
		Könyvismertetés. Láng Lajos.
		=1884. 8. 502–505.

		Könyvismertetés. Kerpely Antal.
		=1884. 8. 505–506.

		Könyvismertetés. Rácz Vilmos.
		=1885. 9. 44–47.

		György Endre: Könyvismertetés. Dékány Mihály.
		=1885. 9. 818–823.

		Könyvismertetés. Gustav Leonhardt.
		=1886. 10. 256–260.

		Könyvismertetés. Nemzetgazdasági írók tára.
		=1886. 10. 373.

		Könyvismertetés. A "Magyar Compass" pénzügyi évkönyve 1886.
		=1886. 10. 507.

		[Lánczy Gyula] L. Gy.: Könyvismertetés. Telkes Sándor.
		=1886. 10. 507–513.

		Könyvismertetés. Nemzetgazdasági írók tára.
		=1886. 10. 698.

		Könyvismertetés. Ottomar Haupt.
		=1886. 10. 698–699.

		Földes Béla: Könyvismertetés. Mulhall.
		=1886. 10. 703–708. /V/

Fekete Ignác: A legújabb statisztikai munka. Magyarország statisztikája. Keleti Károly és Jekelfalussy József közreműködésével szerk. Láng Lajos.
		=1887. 11. 55–63.

		Veszelovszky P. Mihály: Az agrár-kérdés Oroszországban. Ford. Csopey László.
		=1887. 11. 139–152.

		Heltai Ferenc: Könyvismertetés. Jekelfalussy József, Vargha Gyula.
		=1887. 11. 911–913.

		Heltai Ferenc: Könyvismertetés. Jekelfalussy József, Vargha Gyula.
		=1888. 12. 918–920.

		Braun Sándor: Könyvismertetés. Acsády Ignác.
		=1889. 13. 106–113.

		Ballagi Béla: Könyvismertetés. Georg Adler.
		=1889. 13. 114–124.

		Ráth Zoltán: Könyvismertetés. F. Schuler, A. E. Burckhardt.
		=1889. 13. 124–130.

		Schnierer Gyula: Könyvismertetés. O. W. Weyer.
		=1889. 13. 229–235.

könyvismertetés 
		Ráth Zoltán: Könyvismertetés. K. v. Langdorff.
		=1889. 13. 300–303.

		Kautz Gyula – Keleti Károly: Könyvismertetés.
		=1889. 13. 402–407.

		Bernát István: Könyvismertetés. I. de Varigny.
		=1889. 13. 407–413.

		dr. –: Könyvismertetés. Müller.
		=1889. 13. 492–501.

		Ráth Zoltán: Könyvismertetés. V. Pareto.
		=1889. 13. 501–505.

		Balogh Jenő: Könyvismertetés. Földes Béla.
		=1889. 13. 561–567.

		Matlekovits Sándor: Könyvismertetés. Ludwig Felix.
		=1889. 13. 567–571.

		Gámán Zsigmond – Jekelius Jenő: Könyvismertetés.
		=1889. 13. 747–776.

		Keleti Károly – Kautz Gyula: Könyvismertetés. Pólya Jakab.
		=1889. 13. 972–975.

		– a –a.: Könyvismertetés. Baross Gábor.
		=1889. 13. 975–980.

		Vizneker Antal: Könyvismertetés. Oláh Gyula.
		=1889. 13. 980–985.

		Roszner Ervin: Könyvismertetés. Csáky Albin.
		=1890. 14. 60–70.

		Földes Béla: Könyvismertetés. Arthur Crump.
		=1890. 14. 81–83.

		dr. –: Könyvismertetés. Pisztóry Mór.
		=1890. 14. 166–168.

		Acsády Ignác: Könyvismertetés. Grünwald Béla.
		=1890. 14. 277–280.

		Hegyeshalmy Lajos: Könyvismertetés. Fenyvessy Adolf.
		=1890. 14. 280–283.

		dr. –: Könyvismertetés. Ballagi Aladár.
		=1890. 14. 353–355.

		Földes Béla: Könyvismertetés. Clarc.
		=1890. 14. 359–361.

		Ráth Zoltán: Könyvismertetés. Kautz Gyula.
		=1890. 14. 461–462.

könyvismertetés 
		Braun Sándor: Könyvismertetés. Jekelfalussy József, Vargha Gyula.
		=1890. 14. 462–465.

		Székely Ferenc: Könyvismertetés. Tisza István.
		=1890. 14. 533–535.

		dr. –: Könyvismertetés. Acsády Ignác.
		=1890. 14. 535–538.

		Pólya Jakab: Könyvismertetés. Maurice Block.
		=1890. 14. 540–543.

		Braun Sándor: Könyvismertetés. Propper N. János.
		=1890. 14. 639–641.

		Matlekovits Sándor: Könyvismertetés. Pólya Jakab.
		=1890. 14. 719–725.

		Ráth Zoltán: Könyvismertetés. Kohn Dávid.
		=1890. 14. 836–840.

		–a.: Könyvismertetés. Hutyra Ferenc.
		=1890. 14. 926–929.

		Vizneker Antal: Könyvismertetés. Bamberger Béla.
		=1890. 14. 1017–1025.

		th.–: Könyvismertetés. Alphons Courtois.
		=1890. 14. 1028–1031.

		Jekelfalussy József: Könyvismertetés. Baross Gábor.
		=1890. 14. 1099–1106.

		–r.: Könyvismertetés. Csáky Albin.
		=1890. 14. 1106–1111.

		Acsády Ignác: Könyvismertetés. Szederkényi Nándor.
		=1890. 14. 1111–1116.

		–e–.: Könyvismertetés. Matlekovits Sándor.
		=1891. 15. 80–83.

		Mandello Gyula: Könyvismertetés. Ottomar Haupt.
		=1891. 15. 83–85.

		dr. –: Könyvismertetés. Adam Smith.
		=1891. 15. 190–191.

		–r.: Könyvismertetés. Zobrist.
		=1891. 15. 191–194.

		Vizneker Antal: Könyvismertetés. Gerlóczy Gyula.
		=1891. 15. 290–292. [Válaszok: 363–365.]

		dr. –: Könyvismertetés. J. D. Beckmann.
		=1891. 15. 292–295.

könyvismertetés 
		dr. –: Könyvismertetés. Wickenburg Márk.
		=1891. 15. 365–367.

		s. a.: Könyvismertetés.
		=1891. 15. 367–374.

		–y.: Könyvismertetés. Bíró Pál.
		=1891. 15. 458–459.

		dr. –: Könyvismertetés. Mandello Gyula.
		=1891. 15. 459–461.

		–a –a.: Könyvismertetés. Mandello Károly.
		=1891. 15. 461–462.

		Vizneker Antal: Könyvismertetés. Tauffer Vilmos
		=1891. 15. 533–536.

		Halász Sándor: Könyvismertetés. Eugéne Rostand.
		=1891. 15. 536–539.

		– p.: Könyvismertetés. Havas Miksa.
		=1891. 15. 617–619.

		–y.: Könyvismertetés. Bernát István.
		=1891. 15. 620–621.

		dr. –: Könyvismertetés. Leo N. Tolstoj.
		=1891. 15. 621–623.

		Acsády Ignác: Könyvismertetés. Baross Gábor.
		=1891. 15. 698–702.

		–á –á–: Könyvismertetés. Jekelfalussy József, Vargha Gyula.
		=1891. 15. 771–774.

		–á–: Könyvismertetés. K. Schneider.
		=1891. 15. 869–870.

		a.–: Könyvismertetés. Acsády Ignác.
		=1891. 15. 959–960.

		–y.: Könyvismertetés. Hutyra Ferenc.
		=1891. 15. 960–962.

		x. y.: Könyvismertetés. Baross Gábor.
		=1891. 15. 1112–1122.

		Vargha Gyula: Könyvismertetés. Gaál Jenő.
		=1891. 15. 1122–1125.

		á.–: Könyvismertetés. H. Westergaard.
		=1892. 16. 66–67.

		dr. –: Könyvismertetés. L. Durand.
		=1892. 16. 68–69.

könyvismertetés 
		Ráth Zoltán: Könyvismertetés. W. Hasbach.
		=1892. 16. 148–152.

		György Aladár: Könyvismertetés. Csáky Albin.
		=1892. 16. 221–228.

		Ráth Zoltán: Könyvismertetés.
		=1892. 16. 228–231.

		y. –: Könyvismertetés. Bethlen András.
		=1892. 16. 320–328.

		Mandello Károly: Könyvismertetés.
		=1892. 16. 328–336.

		–y.: Könyvismertetés. Asbóth János.
		=1892. 16. 386–387.

		Ráth Zoltán: Könyvismertetés. Pólya Jakab.
		=1892. 16. 387–391.

		Wickenburg Márk: Könyvismertetés.
		=1892. 16. 465–477.

		Ráth Zoltán: Könyvismertetés. Mandello Károly.
		=1892. 16. 477–482.

		x. y.: Könyvismertetés. Pisztóry Mór.
		=1892. 16. 699–703.

		Ráth Zoltán: Könyvismertetés. Láng Lajos.
		=1892. 16. 849–851.

		dr. –: Könyvismertetés. Berényi Pál.
		=1892. 16. 851–852.

		Ráth Zoltán: Könyvismertetés. Baross Gábor.
		=1892. 16. 1026–1031.

		y. –: Könyvismertetés. Deutsch A[ntal].
		=1892. 16. 1031–1032.

könyvkereskedelem
		Az éjszakamerikai Egyesült államok könyvkereskedése.
		=1862. 3. 310–312. /V/

környezetvédelem
		Darányi Ignác: A Tiszavölgy kérdései.
		=1877. 1. 4. 70–85.

Kőrösi József
Jegyzőkönyv Jekelfalussy József és Kőrösi József irodalmi vitájáról és becsületsértési ügyéről.
		=1892. 16. 184.

közegészségügy
		A közegészségügyi személyzet Magyarországon 1867-ben.
		=1868. 5. 299. /V/

		Kovách Imre: Közegészségügyünk állapota. 1–2.
		=1885. 9. 1–8.; 98–132.

		Weszelovszky Károly: Közegészségügyi állapotaink.
		=1886. 10. 337–345.

		Weszelovszky Károly: Közegészségügyi állapotaink.
		=1886. 10. 713–742.

		Kégly Sándor: Válasz dr. Weszelovszky Károly úrnak.
		=1886. 10. 743–748.

		Vizneker Antal: Közegészségügyi igazgatásunkhoz.
		=1889. 13. 894–901.

		Vizneker Antal: Közegészségügyi statisztikánk reformjához.
		=1889. 13. 922–925.

közélet
		A hazai közélet.
		=1877. 1. 4. 144–145. /V/

		A hazai közélet.
		=1878. 2. 1. 174–175. /V/

		A hazai közélet.
		=1878. 2. 2. 152. /V/

		A hazai közélet.
		=1878. 2. 3. 149–150. /V/

		A hazai közélet.
		=1878. 2. 4. 154–155. /V/

		A hazai közélet.
		=1879. 3. 155. /V/

		A hazai közélet.
		=1879. 3. 313. /V/

		A hazai közélet.
		=1879. 3. 475–476. /V/

közgazdaság
		Oroszország nemzetgazdasági viszonyai.
		=1861. 1. 314–315. /V/

		Keleti Károly: Az osztrák nemzetgazdasági fejlődés I. Lipót alatt.
		=1865. 1. 110–122.

Nemzetgazdasági törvényhozás Magyarországon, Ausztriában, Németországban és Spanyolországban.
		=1874. 1. 69–72.

közgazdaság 
		A főbb államok pénzügyi és nemzetgazdasági helyzete.
		=1874. 1. 74–77. /V/

Nemzetgazdasági törvényhozás Magyarországon, Ausztriában, Németországban, Olaszországban, Svédországban és Norvégiában.
		=1874. 1. 146–150.

Nemzetgazdasági törvényhozás Magyarországon, Poroszországban, Franciaországban, Oroszországban, Olaszországban és Romániában.
		=1874. 1. 227–231.

		Nemzetgazdasági törvényhozás Magyarországon, Württembergben és Bajorországban.
		=1874. 1. 377–387.

		Románia nemzetgazdasági állapota.
		=1874. 1. 392–394. /V/

		Láng Lajos: Az osztrák nemzetgazdák második kongresszusa.
		=1877. 1. 3. 129–132. /V/

		A francia nemzetgazdasági szakosztály ülése.
		=1877. 1. 4. 139–140. /V/

		Korizmics László: Közgazdasági helyzetünk délkeleti szomszédaink felé.
		=1878. 2. 3. 93–105.

		Bosznia közgazdasági viszonyai.
		=1878. 2. 3. 138–140. /V/

Weisz Béla: A háború és béke befolyása a közgazdaságra és különösen a külkereskedelemre.
		=1879. 3. 153–154. /V/

		Weisz Béla: Közgazdasági viszonyok az ókori római köztársaságban.
		=1880. 4. 1–55.

		Dobner Rudolf: Közgazdasági állapotaink.
		=1880. 4. 374–394.

		Zichy Jenő: Közgazdasági és társadalmi eszmetöredékek.
		=1882. 6. 9. 1–21.

		Mudrony Pál: Közgazdasági új áramlatok Északamerikában.
		=1883. 7. 1. 82–86. /V/

		Törökország nemzetgazdasági viszonyai.
		=1883. 7. 3. 72–73. /V/

		Magyar benyomások Amerikáról.
		=1883. 7. 4. 1–14.

		Heltai Ferenc: Könyvismertetés. Jekelfalussy József, Vargha Gyula.
		=1887. 11. 911–913.

		Acsády Ignác: Közgazdasági állapotaink a XVI. és XVII. században. 1–4.
		=1888. 12. 16–37.; 245–264.; 621–659.; 809–877.

közgazdaság 
		Szmrecsányi Arisztid: Liptómegye közgazdasági viszonyai.
		=1888. 12. 190–209.

		Sváby Frigyes: Szepes vármegye közgazdasági viszonyai.
		=1888. 12. 265–312.

		Matlekovits Sándor: Bismarck herceg közgazdasági nézetei.
		=1890. 14. 21–37.

		Mandello Károly: Szemle a külföldi közgazdasági események felett. 1–5.
		=1890. 14. 408–460.; 788–835.; 895–919.; 1891. 15. 156–189.; 252–289.

		Ráth Zoltán: A közgazdaság elméletének és törvényeinek kérdéséhez.
		=1890. 14. 499–524.

		Mandello Károly: Szemle a külföldi közgazdasági események felett.
		=1890. 14. 788–835.

		Kautz Gyula: Smith Adam mint a közgazdaság-tudomány megalapítója.
		=1890. 14. 953–985.

		Ráth Zoltán: A tőke közgazdasági fogalmáról.
		=1890. 14. 986–1002.

		Kubinyi Miklós, ifj.: Árvamegye közgazdasági és közművelődési állapota. 1–2.
		=1891. 15. 475–506.; 553–589.

		Széchényi Imre, Ifb.: Somogy vármegye közgazdasági és közművelődési állapota.
		=1892. 16. 257–297., 3 mell.

		Gaál Jenő: Békés vármegye közgazdasági és közművelődési állapota.
		=1892. 16. 414–459.

		Gaál Jenő: Csanád vármegye közgazdasági és közművelődési állapota. 1–2.
		=1892. 16. 664–693.; 741–760.

közgazdaságtan
		Lónyay Menyhért: A nemzetgazdasági tudomány befolyása a jó kormányzatra.
		=1874. 1. 1–18.

		Weisz Béla: Újabb irányok az angol nemzetgazdaságtanban.
		=1877. 1. 3. 85–94.

		A magyar nemzetgazdaságtan a francia nemzetgazdák közt.
		=1877. 1. 3. 139–142. /V/

		Eisenstädter Lukács: A demokrácia viszonya a nemzetgazdaságtanhoz.
		=1878. 2. 2. 133–143. /V/

		György Endre: Maurice Block a tanszéki szocializmus lényegéről.
		=1878. 2. 4. 151–153. /V/

		Mandello Károly: Carey jelentősége az újkori nemzetgazdaságtanban.
		=1879. 3. 431–459.

		James: A nemzetgazdaságtan tanítása az Egyesült Államokban.
		=1883. 7. 8. 63–69.

közgazdaságtan 
		Ráth Zoltán: A közgazdaságtan újabb feladatairól.
		=1892. 16. 789–800.

közigazgatás
		Erdély közigazgatási költségei.
		=1861. 2. 284. /V/

		Magyarország közigazgatási költsége 1862-re.
		=1861. 2. 289–291. /V/

		Bedő Albert: Az erdészeti ügyek közigazgatási kezelése hazánkban.
		=1882. 6. 3. 1–31.

közlekedés
		A budai alagút forgalma.
		=1861. 2. 300. /V/

		Közlekedési intézetek.
		=1864. 6. 124–130. /V/

		Közlekedési intézetek és forgalom.
		=1864. 6. 278–279. /V/

		Bethlen Farkas: Erdély közlekedési eszközeiről.
		=1867. 4. 79–96., 2 térk.

		György Endre: Közös közlekedési vállalataink.
		=1878. 2. 3. 118–122. /V/

Dessewffy Aurél – György Endre: A hazai közlekedésügy viszonyairól és kívánalmairól.
		=1880. 4. 229–266.

		A közlekedési minisztérium ujjászervezése.
		=1880. 4. 599–609. /V/

		Strausz Adolf: Közlekedési állapotok Boszniában.
		=1883. 7. 8. 54–62.

		Közlekedésügyi tanács.
		=1884. 8. 403–404. /V/

		Közlekedési vállalataink és a hazai ipar.
		=1886. 10. 626–630. /V/

		A közlekedési intézetek pénzügyi igazgatása.
		=1886. 10. 749–765.

közmunka
		A közmunkaerő és váltságdíjak Somogy vármegyében 1869-ben.
		=1869. 6. 316–317. /V/

		Fenyvessy Adolf: Új közmunkák Franciaországban.
		=1878. 2. 2. 64–88.

		Carnot, Sadi: Jelentés a nagy francia közmunkákról.
		=1881. 5. 4. 135–143. /V/

közművelődés
		Kubinyi Miklós, ifj.: Árvamegye közgazdasági és közművelődési állapota. 1–2.
		=1891. 15. 475–506.; 553–589.

		Széchényi Imre, Ifb.: Somogy vármegye közgazdasági és közművelődési állapota.
		=1892. 16. 257–297., 3 mell.

		Gaál Jenő: Békés vármegye közgazdasági és közművelődési állapota.
		=1892. 16. 414–459.

		Gaál Jenő: Csanád vármegye közgazdasági és közművelődési állapota. 1–2.
		=1892. 16. 664–693.; 741–760.

közpénztárak
		A magyarországi közpénztárak költségvetései.
		=1862. 3. 290. /V/

községi adó
		Ballagi Géza: A községi adókról.
		=1877. 1. 3. 116–127.

községi kormányzat
		Baross Gábor: A helyi (községi) kormányzat Amerikában.
		=1883. 7. 5. 32–44.

közszükségleti pénztár
		Pólya Jakab: Országos közszükségleti pénztár. 1–3.
		=1882. 6. 5. 1–24.; 6. 1–37.; 7. 1–31.

köztisztviselők
Courcelle-Seneuil, Jean Gustave: A köztisztviselők helyzete, kinevezése, előléptetése és nyugdíja.
		=1885. 9. 9–27.

közút
		A közúti vasutak Nagybritanniában.
		=1885. 9. 221. /V/

		Nemzetközi közúti vaspályaegyesület.
		=1886. 10. 787. /V/

külkereskedelem
		Az osztrák birodalom külkereskedése 1863-ban.
		=1864. 6. 156–157. /V/

		Nagy britannia külkereskedelme.
		=1864. 6. 159–160. /V/

		Ausztria külkereskedése.
		=1864. 6. 279–280. /V/

		Nagybritannia és Franciaország külkereskedése 1863/4-ben.
		=1864. 6. 302–303. /V/

		Nagybritannia kivitele 1863/4-ben.
		=1864. 6. 304–305. /V/

külkereskedelem 
		Nagybritannia és Franciaország külkereskedelme.
		=1864. 6. 305. /V/

		Ororszország külkereskedése.
		=1864. 6. 314. /V/

		Magyarország kiviteli dohánytermelése.
		=1865. 1. 154. /V/

		Keleti Károly: Magyarország külkereskedelme.
		=1867. 4. 166–185.

		Nagybritannia és Írország külkereskedelmének pénzértéke 1866–1868.
		=1869. 6. 153–155. /V/

		Matlekovits Sándor: Olaszország szeszadó-politikája tekintettel a magyar szeszkivitelre.
		=1874. 1. 19–30.

		Románia gabonakivitele 1867–1873.
		=1874. 1. 156. /V/

Matlekovits Sándor: Olaszország kereskedelmi összeköttetése az osztrák-magyar monarchiával.
		=1874. 1. 430–443.

		Máday Izidor: Élő állatkivitelünk a külföld előtt.
		=1877. 1. 1. 196–197. /V/

		Thaly Emil: Gabnakivitelünk és vasutaink exportképessége.
		=1877. 1. 3. 43–84.

Weisz Béla: A háború és béke befolyása a közgazdaságra és különösen a külkereskedelemre.
		=1879. 3. 153–154. /V/

Kilényi Hugó: Adatok Magyarország gabnakivitelének kérdéséhez az utolsó évtizedben. – Különös tekintettel a tarifaviszonyokra. – 1–2.
		=1880. 4. 395–480.; 536–574.

		Károlyi Sándor: Termény kivitelünk és a vízi utak.
		=1881. 5. 1. 96–151.

		Ausztria Magyarország kivitele Oláhországba.
		=1883. 7. 3. 73–75. /V/

		Az Egyesült-Államok külkereskedelme.
		=1883. 7. 6. 64–67. /V/

		Kelet-India külkereskedelme.
		=1883. 7. 7. 77–78. /V/

		A belga külkereskedelem.
		=1883. 7. 8. 75–76. /V/

		Vas- és acélkivitel Nagybritániából 1881–1883.
		=1884. 8. 417. /V/

külkereskedelem 
		Hízómarhakivitelünk Svájcba.
		=1884. 8. 769–772. /V/

		Dohánykivitelünk 1875–1882.
		=1885. 9. 48–51. /V/

		Lisztkivitelünk a tengeri kikötőkön át.
		=1885. 9. 133–134. /V/

		Borkivitelünk Oroszországba.
		=1885. 9. 217–218. /V/

		A lisztkivitel Fiumén át.
		=1885. 9. 392. /V/

		Lovak kivitele Indiába.
		=1885. 9. 399. /V/

		Az indiai búza kivitele 1880–1884.
		=1885. 9. 399–400. /V/

		Az építészeti s bútorfának Szerbiába vitele.
		=1885. 9. 404. /V/

		Ausztrália gabonakivitele.
		=1885. 9. 406–407. /V/

		A sínai tea kivitele.
		=1885. 9. 504. /V/

		Kiviteli kereskedelmünk Szerbiába.
		=1885. 9. 664–665. /V/

		Szerbia külkereskedelme 1884-ben.
		=1865. 9. 830–831. /V/

		Szeszkivitel Svájcba.
		=1886. 10. 85–86. /V/

		Az ausztráliai fagyott hús kivitele.
		=1886. 10. 87. /V/

		Fakivitel Egyiptomba.
		=1886. 10. 527. /V/

		Cukorkivitel az osztrák-magyar monarchiából.
		=1886. 10. 630–631. /V/

		Gelléri Mór: A kivitel és a külkereskedelem fejlesztése.
		=1887. 11. 30–54.

Vizneker Antal: Külforgalmunk főbb eredményei az 1888-ik évi áruforgalmi statisztika szerint, különös tekintettel a gabonaneműek és állatok kivitelére.
		=1889. 13. 506–521.

		Vizneker Antal: Magyarország 1889-ik évi külforgalmának legfontosabb eredményei.
		=1890. 14. 476–480.

külkereskedelem 
		Földes Béla: Ázsió és külkereskedelem.
		=1891. 15. 377–394.

különbözeti ügyletek
		Mandello Károly: A tizedik magyar jogászgyűlés és a különbözeti ügylet.
		=1889. 13. 872–880.

		Baross Károly: A különbözeti ügyletek.
		=1890. 14. 38–51.

külügy
		M. O.: A brüsszeli külügyi hivatal konzulátusa.
		=1882. 6. 5. 74–79. /V/

Lánchíd-társaság
		A budapesti lánchíd-társaság.
		=1861. 2. 299–300. /V/

		A Lánchíd-társulat bevétele.
		=1862. 4. 160. /V/

legnagyobb kedvezmény
		Matlekovits Sándor: A legnagyobb kedvezés és a különbözeti vámok.
		=1892. 16. 547–570.

lengyelek
		Németek és lengyelek.
		=1886. 10. 396–399. /V/

Lengyelország
Fényes Elek: Párhuzam a magyar koronai birodalom és az ausztriai német, lengyel és cseh koronai országok közötti területi, népességi, had- és pénzügyi tekintetben.
		=1867. 3. 245–305.

leszámítolás
		Clearinghouse Berlinben.
		=1883. 7. 6. 54. /V/

		A leszámítoló-üzletág kamatlába Európában.
		=1887. 11. 237. /V/

letéti bank
Weninger Vince: A bankügy elmélete. 1–2. 1. A jegy- és letéti bankokról. 2. A Peel-akta.
		=1866. 2. 232–308.; 1867. 3. 145–244.

létszám
Szilágyi István közli: Régi emlékek. 1. A m. királyi Helytartó-tanács létszáma és fizetése 1783/4-ben. – Magyarország bevételei és kiadásai 1811-ben.
		=1883. 7. 6. 29–38.

Lipcse
		A lipcsei egyetem hallgatói 1841–1866.
		=1868. 5. 306–307. /V/

Liptó vármegye
		Szmrecsányi Arisztid: Liptómegye közgazdasági viszonyai.
		=1888. 12. 190–209.

liszt
		Nagy britannia gabna- és liszt bevitele.
		=1864. 6. 158–159. /V/

		A gabna és liszt bevitele Nagybritanniába 1862/3-ban.
		=1864. 6. 302. /V/

		A főváros gabonakészlete, lisztkészlete és tüzelőanyagkészlete 1862–1864-ben.
		=1866. 2. 150–151. /V/

		Lisztkivitelünk a tengeri kikötőkön át.
		=1885. 9. 133–134. /V/

		A lisztkivitel Fiumén át.
		=1885. 9. 392. /V/

		A gabona-liszt és kenyér árának viszonya.
		=1887. 11. 631–643.

Liverpool
		Liverpool hajóforgalma 1866–1868.
		=1869. 6. 155–156. /V/

logika
		Jekelfalussy József: Statisztika és logika.
		=1891. 15. 946–952.

		Jekelfalussy József: Még egyszer a statisztika és logika.
		=1892. 16. 54–60.

London
		London népessége.
		=1885. 9. 757–763.

Lónyay Menyhért gróf
		György Endre: Gróf Lónyay Menyhért. Nekrológ.
		=1884. 8. 785–786.

lottó
		Halász Sándor: A lottó Magyarországon és Ausztriában 1872–1887.
		=1889. 13. 661–667.

lovak
		Az állami lótenyésztés 1868-ban.
		=1868. 5. 294–295. /V/

		A magyar lótenyésztés.
		=1874. 1. 155. /V/

		Lovak kivitele Indiába.
		=1885. 9. 399. /V/

lóverseny
		Halász Sándor: A totalisateur a fővárosban.
		=1890. 14. 944–949.

Magyar Compass
		Könyvismertetés. A "Magyar Compass" pénzügyi évkönyve 1886.
		=1886. 10. 507.

Magyar Királyi Kúria
		Konek Sándor: A Magyar Királyi Kúriának statisztikai működése.
		=1865. 1. 298–330.

Magyar Nemzeti Múzeum
		A magyar nemzeti múzeum vagyonállapota.
		=1861. 2. 300–302. /V/

Magyarország
		Hunfalvy János: Magyarország viszonyainak statisztikai vázlata.
		=1862. 4. 161–212. /V/

		Hunfalvy János: Magyarország viszonyainak statisztikai vázlata.
		=1863. 5. 3–88.

		Beőthy Leó: Ausztria és Magyarország kereskedelme 1866-ban.
		=1868. 5. 75–131.

Weninger Vince: Az Osztrák-Magyar Monarchia államháztartása a XIX. század első felében és Magyarország. 1–2.
		=1869. 6. 3–74.; 1870. 7. 3–131.

		Grünwald Béla: A régi Magyarország.
		=1887. 11. 691–729. [A kezdő oldal téves lapszámozás.]

Vargha Gyula: Magyarország, Ausztria, Németország és Franciaország népesedési mozgalma 1878–1887.
		=1889. 13. 242–250. /V/

magyarosítás
		Névmagyarítás 1867–1868.
		=1869. 6. 144–145. /V/

malomipar
		Magyarország malomipara.
		=1863. 5. 262–266.

		Kalifornia gőzmalomipara.
		=1884. 8. 518. /V/

		Jekelfalussy József: Magyarország malomipara. 1–2.
		=1886. 10. 42–77.; 89–117.

		A budapesti malomipar 1870–1885.
		=1886. 10. 525–526. /V/

Bernát István: A magyar malomipar állása a világpiacon, különös tekintettel az amerikai viszonyokra.
		=1888. 12. 1–15.

		Bosányi Endre: A malomipar szerepe és jelentősége közgazdaságunkban.
		=1891. 15. 985–1053., 2 térk., 2 mell.

malomipar 
		Bosányi Endre: Adatok a malomipar köréből.
		=1891. 15. 1128–1143.

Malthus
		Malthus elmélete a Brittish-Association előtt.
		=1888. 12. 913–917.

marhahús
		A marhahús ára az osztrák monarchiában 1866/7-ben.
		=1868. 5. 305. /V/

marhakivitel
		Hízómarhakivitelünk Svájcba.
		=1884. 8. 769–772. /V/

Marx, Karl
		Marx Károly. Nekrológ.
		=1883. 7. 4. 86–87. /V/

mechanika
		Süss Nándor: A mechanika fejlődése külföldön és hazánkban.
		=1886. 10. 419–436.

meteorológia
Tormay Károly: A légköri, betegeskedési és halálozási viszonyok Pest városában 1859-ben.
		=1861. 2. 31–54., 1 t.

Tormay Károly: Pest város főorvosának észleletei a légtünetek és egészségügy körében 1863-ik év folytán.
		=1864. 6. 56–71.

		Tormay Károly: Pest városának egészségügyi és légköri viszonyai 1864-ben.
		=1865. 1. 161–171.

		Tormay Károly: Légköri viszonyok és egészségügy 1865-ben.
		=1867. 3. 76–82.

Mexikó
		Mexikó emelkedéséről.
		=1883. 7. 3. 75–76. /V/

mezőgazdaság
		A dunántúli megyék mezőgazdasági statisztikája.
		=1862. 3. 314–316. /V/

		Korizmics László: A magyar mezőgazdasági és erdőgazdasági termelés.
		=1862. 4. 74–87.

		Hieronymi Béla: A mezőgazdaság Belgiumban 1865-ben.
		=1868. 5. 232–261.

		Dobner Rudolf: A mezőgazdaság Szászországban.
		=1871. 8. 284–325.

		Máday Izidor: Az állam és mezőgazdaságunk.
		=1874. 1. 350–364.

mezőgazdaság 
Kenessey Kálmán: A kultúrmérnöki intézmény a külföldön és annak meghonosítása hazánkban.
		=1878. 2. 4. 61–96.

Pekár Imre: A mezőgazdaságnak és különösen egyesületeinek viszonya a kormányhoz különféle államokban.
		=1880. 4. 489–512.

		Az angol mezőgazdasági statisztika.
		=1882. 6. 8. 76–79. /V/

		Magyar benyomások Amerikáról.
		=1883. 7. 4. 1–14.

		Sarlay Károly: A mezőgazdasági hitelszövetkezetekről.
		=1883. 7. 6. 19–28.

		Mudrony Pál: Egy amerikai mezőgazdasági és iparegyetem.
		=1885. 9. 28–37.

		Mudrony Pál: Mezőgazdasági feladatainkról.
		=1885. 9. 371–385.

		Anglia mezőgazdasági helyzete.
		=1885. 9. 721–722. /V/

		A művelt terület európai Oroszországban.
		=1886. 10. 157–159. /V/

		Cz. G.: Mezőgazdasági reformtervek.
		=1886. 10. 597–625.

		Veszelovszky P. Mihály: Az agrár-kérdés Oroszországban. Ford. Csopey László.
		=1887. 11. 139–152.

		Anglia mezőgazdasági statisztikája 1886-ban.
		=1887. 11. 154–155. /V/

		Neumann Károly: A mezőgazdaság történelme, mint a nemzetiségi statisztika alapja.
		=1888. 12. 146–170.

		Kecskeméti Emil: Mezőgazdasági viszonyok és állapotok Kecskeméten és határában.
		=1888. 12. 375–400.

		Vargha Gyula: Poroszország mezőgazdasági igazgatása.
		=1889. 13. 459–479.

		Vargha Gyula: Hivatalos statisztikánk és az idei termés.
		=1890. 14. 845–852.

		Frangeš, Simon: A mezőgazdasági viszonyok Horvát-Szlavonországokban.
		=1890. 14. 1123–1139.

		Pólya Jakab: A mezőgazdasági hitelszövetkezetek.
		=1892. 16. 112–128.

mezőgazdaság 
		x. y.: Oroszország 1891. évi termése.
		=1892. 16. 489–495.

mezőgazdasági válság
		Pólya Jakab: A mezőgazdasági válság. 1–2.
		=1885. 9. 153–177.; 268–294.

mezőrendőrség
		Balogh Vilmos: A mezőrendőrségről szóló törvényjavaslat ismertetése.
		=1889. 13. 196–220.

mezővárosok
		Athanász Szilárd: Jászfényszaru mezőváros statisztikai leírása.
		=1867. 3. 58–75.

méztermelés
		Magyarország méztermelése 1864-ben.
		=1865. 1. 158. /V/

migráció
		Vargha Gyula: Statisztikai adatok népünk vándormozgalmához.
		=1892. 16. 234–245.

minimum-javaslat
		Pólya Jakab: Gróf Széchenyi István minimum-javaslata és annak irodalma.
		=1883. 7. 5. 19–31.

mintaraktár
		Strausz Adolf: Magyar mintaraktárt Bulgáriának.
		=1886. 10. 633–643.

Morócz István
		Galgóczy Károly: Morócz István. Nekrológ.
		=1882. 6. 1. 17–21.

Munka Lovagjai-rend
		A munka lovagjai rend és az 1886. évi nagy vasúti sztrájk.
		=1887. 11. 750–757.

munkabér
		György Endre: Gyakorlati adatok a munkabér alakulásának kérdéséhez.
		=1874. 1. 288–318.

Szilágyi István közli: Régi emlékek. 1. A m. királyi Helytartó-tanács létszáma és fizetése 1783/4-ben. – Magyarország bevételei és kiadásai 1811-ben.
		=1883. 7. 6. 29–38.

		A munkabér emelkedése az osztrák tartományokban.
		=1885. 9. 218–221. /V/

Munkács
		Mándy Lajos: A munkács–stryi vasút kérdése.
		=1882. 6. 9. 38–49.

munkaképtelenség
		A munkaképtelenség és aggság esetére való biztosítás Németországban.
		=1888. 12. 236–242.

munkásmozgalom
		Fenyvessy Adolf: A nemzetközi munkásvédő értekezlet.
		=1890. 14. 667–696.

munkások
		Az angol munkásosztály jövedelme.
		=1867. 4. 119–122. /V/

		A munkások szállítása vasúton 1868–1869.
		=1869. 6. 313–316. /V/

		Bethlen András: Néhány szó az "International"-ról.
		=1877. 1. 1. 136–143.

		A budapesti munkások viszálya.
		=1877. 1. 2. 129. /V/

		Az amerikai munkások anyagi helyzete.
		=1883. 7. 3. 77–78. /V/

		A munkások helyzete az Egyesült-Államokban.
		=1883. 7. 9. 74. /V/

		Az angol munkások gyárfelügyelőkké előléptetése.
		=1884. 8. 413–414. /V/

		A munkásbiztosítás Oroszországban.
		=1884. 8. 777–780. /V/

		A munkások helyzete Angliában.
		=1885. 9. 208–212.

		Pólya Jakab: “Haladás és ínség.” “Társadalmi kérdések.”
		=1885. 9. 593–611.

		A magyarországi bánya- és kohómunkások.
		=1886. 10. 437–438. /V/

		Enyedi Lukács: A munkás-biztosításokról.
		=1889. 13. 172–195.

		dr. –: A munkásokra vonatkozó törvényhozás Franciaországban.
		=1889. 13. 235–241.

		Ráth Zoltán: A munkásbiztosítás hazánkban.
		=1891. 15. 54–75.

múzeumok
		A magyar nemzeti múzeum vagyonállapota.
		=1861. 2. 300–302. /V/

		Gelléri Mór: A brüsszeli kereskedelmi múzeum.
		=1883. 7. 10. 52–66.

		Kereskedelmi múzeumok.
		=1884. 8. 338. /V/

múzeumok 
		Strausz Adolf: Keleti kereskedelmünk és egy magyar kereskedelmi múzeum.
		=1885. 9. 233–267.

		Keleti múzeum fölállítása.
		=1885. 9. 386–388. /V/

		A kereskedelmi múzeum.
		=1886. 10. 376–379. /V/

műipar
		A keleti műipar.
		=1883. 7. 8. 73–74. /V/

Nagy-Britannia ld. még Anglia
		Nagybritannia nemzeti vagyona.
		=1861. 1. 313–314. /V/

		Nagybritannia és Írország jövedelme.
		=1861. 1. 314. /V/

		Az egyesült Nagybritanniai királyság tengeri áruszállítása.
		=1861. 2. 153–154. /V/

		Nagybritannia pénzügyi viszonyai 1800–1860.
		=1861. 2. 154–156. /V/

		Borfogyasztás Nagybritánniában.
		=1861. 2. 285. /V/

		Nagybritannia vasutai 1861-ben.
		=1861. 2. 315. /V/

		Nagybritannia népesedése.
		=1862. 3. 301. /V/

		Nagybritannia 1862-diki költségvetése.
		=1862. 3. 302. /V/

		Nagybritannia gabonabevitele.
		=1862. 4. 157–158. /V/

		Nagybritannia gabnatermesztése.
		=1862. 4. 318. /V/

		Nagy britannia gabna- és liszt bevitele.
		=1864. 6. 158–159. /V/

		Nagy britannia külkereskedelme.
		=1864. 6. 159–160. /V/

		A gabna és liszt bevitele Nagybritanniába 1862/3-ban.
		=1864. 6. 302. /V/

		Nagybritannia és Franciaország külkereskedése 1863/4-ben.
		=1864. 6. 302–303. /V/

Nagy-Britannia 
		A posta Nagybritanniában 1862-ben.
		=1864. 6. 303–304. /V/

		Nagybritannia kivitele 1863/4-ben.
		=1864. 6. 304–305. /V/

		Nagybritannia és Franciaország külkereskedelme.
		=1864. 6. 305. /V/

		Nagybritannia gyarmatai.
		=1865. 1. 155–157. /V/

		Nagybritannia bányászata 1864-ben.
		=1866. 2. 318. /V/

		Nagybritannia és Írország külkereskedelmének pénzértéke 1866–1868.
		=1869. 6. 153–155. /V/

		A vagyon gyarapodása Nagybritanniában.
		=1878. 2. 1. 172–173. /V/

		Nagybritánia hajóforgalma 1878–1882.
		=1884. 8. 407–409. /V/

		A közúti vasutak Nagybritanniában.
		=1885. 9. 221. /V/

Nagyvárad
		Barsi József: Elemi tanügy a nagyváradi egyházmegyében 1861/2-ben.
		=1863. 5. 235–248.

napilapok
		A napilapok és hetilapok Szászországban 1855–1867.
		=1868. 5. 306. /V/

nekrológ
		György Endre: Walter Bagehot. Nekrológ.
		=1877. 1. 1. 208–211. /V/

		György Endre: Thiers Adolf. Nekrológ.
		=1877. 1. 3. 128–129. /V/

		György Endre: Bruno Hildebrand. Nekrológ.
		=1878. 2. 1. 131–132. /V/

		György Endre: Julius Faucher. Nekrológ.
		=1878. 2. 2. 132–133. /V/

		Mándy Lajos: Michel Chevalier művei és emlékezete.
		=1880. 4. 177–188.

		Konek Sándor: Weninger Vince. Nekrológ.
		=1880. 4. 280–296.

		Vörös László: Kenessey Albert. Nekrológ.
		=1880. 4. 297–300. /V/

nekrológ 
		Galgóczy Károly: Morócz István. Nekrológ.
		=1882. 6. 1. 17–21.

		György Endre: Joseph Garnier. Nekrológ.
		=1882. 6. 1. 71–73. /V/

		György Endre: Dobner Rudolf. Nekrológ.
		=1882. 6. 4. 77–79. /V/

		Konek Sándor. Nekrológ.
		=1882. 6. 7. 57–59. /V/

		Marx Károly. Nekrológ.
		=1883. 7. 4. 86–87. /V/

		Schulze-Delitzsch Armin. Nekrológ.
		=1883. 7. 6. 49–50. /V/

		Érkövy Adolf. Nekrológ.
		=1884. 8. 76–77. /V/

		Fellner Simon. Nekrológ.
		=1884. 8. 265–266. /V/

		György Endre: Gróf Lónyay Menyhért. Nekrológ.
		=1884. 8. 785–786.

		György Endre: Henry Fawcett. Nekrológ.
		=1884. 8. 871–873. /V/

		Korizmics László. Nekrológ.
		=1886. 10. 700–703. /V/

		Jekelfalussy József: Keleti Károly emlékezete. 1833–1892.
		=1892. 16. 407–413.

nemek aránya
		Nagel Emil: A nemek aránya hazánkban.
		=1882. 6. 7. 71–75. /V/

nemesérc
		Nemesérctermelés a világon.
		=1862. 3. 312–314. /V/

		A nemesércforgalom az osztrák-magyar vámterületen.
		=1878. 2. 1. 173. /V/

		Nemesérc termelése (1493–1875) és árviszonya (1687–1878) a világon.
		=1879. 3. 314–315. /V/

német vámegylet
		A német vámegylet 1861-ben.
		=1865. 1. 146–149. /V/

		A német vámegylet 1864-diki vámjövedelme.
		=1865. 1. 153. /V/

német vámegylet 
		Ausztria és a német vámegylet népességének fogyasztóképessége.
		=1865. 1. 331. /V/

		Dohánytermesztés a német vámegylet területén 1861–1863.
		=1865. 1. 334. /V/

német vámterület
		A német vámterület széntermelése 1860–1866.
		=1868. 5. 309–310. /V/

német védővám
		A német védővámos vasúti politika.
		=1878. 2. 3. 143–146. /V/

németek
		A németek kivándorlása.
		=1885. 9. 720. /V/

		Németek és lengyelek.
		=1886. 10. 396–399. /V/

Németország
		A biztosítás ügye Németországban.
		=1861. 1. 315. /V/

		Ausztria és Németország vaspályái.
		=1861. 2. 148–149. /V/

		A német birodalmi vámegyesület cukorgyárainak répaszükséglete.
		=1861. 2. 314. /V/

		Németország vasutai 1861-ben.
		=1861. 2. 314. /V/

Fényes Elek: Párhuzam a magyar koronai birodalom és az ausztriai német, lengyel és cseh koronai országok közötti területi, népességi, had- és pénzügyi tekintetben.
		=1867. 3. 245–305.

		A német vasutak 1866–67-ben.
		=1867. 3. 306–307. /V/

		A papírpénzforgalom a német vámegylet államaiban 1850-ben és 1865-ben.
		=1867. 4. 122–125. /V/

		A német vámterület nyersvas termelése 1860–1866.
		=1868. 5. 308. /V/

		A német nyomdász-beteg segélyző-pénztárakról.
		=1869. 6. 151–152. /V/

Nemzetgazdasági törvényhozás Magyarországon, Ausztriában, Németországban és Spanyolországban.
		=1874. 1. 69–72.

Nemzetgazdasági törvényhozás Magyarországon, Ausztriában, Németországban, Olaszországban, Svédországban és Norvégiában.
		=1874. 1. 146–150.

Németország 
		A dohánytermelés Németországban.
		=1874. 1. 156. /V/

		Bernát István: Rodbertus-Jagetzow és a német agrarius mozgalmak.
		=1883. 7. 2. 1–20.

		Joób Lajos: A német adóreform.
		=1883. 7. 3. 1–17.

		Pólya Jakab: A parasztbirtokok öröklését szabályozó német törvények.
		=1883. 7. 3. 67–71. /V/

		A német előleg- s hitelszövetkezetek.
		=1883. 7. 6. 69. /V/

		A foglalkozási ágak megoszlása Németországban 1882-ben.
		=1883. 7. 7. 75–76. /V/

A népesedési mozgalom Angliában, Franciaországban, Németországban és Magyarországon 1872–1881.
		=1883. 7. 9. 37–43.

		A német védvámrendszer hatása.
		=1883. 7. 9. 77–78. /V/

		A parasztbirtok pusztulása Németországban.
		=1883. 7. 10. 82–83. /V/

		A németországi szövetkezetek 1882-ben.
		=1883. 7. 10. 83–85. /V/

		Fenyvessy Ferenc: A német szociális bajok, s azok orvoslása az adóreform által.
		=1884. 8. 26–37.

		A vízi utak forgalma Németországban.
		=1884. 8. 350. /V/

		A hajótípusok aránya Németországban.
		=1884. 8. 511–512. /V/

		A posta-takarékpénztári intézet Németországban.
		=1884. 8. 874–875. /V/

		A német parasztbirtokok.
		=1885. 9. 56–60. /V/

		Az aratás átlagáról Németországban.
		=1885. 9. 388–389. /V/

		A német ipar-részvénytársaságok.
		=1885. 9. 390–392. /V/

		A német kereskedelem Olaszországgal.
		=1885. 9. 392–393. /V/

		A német életbiztosító intézetek állapota és fejlődése 1884-ben.
		=1886. 10. 154–156. /V/

Németország 
Pisztóry Mór: Az aranyvaluta elmélete és Németország újabb valuta-rendszerének következményei.
		=1887. 11. 161–173.

		A német birodalom költségvetése.
		=1887. 11. 234–235. /V/

		Vargha Gyula: A szeszadó-reform Németországban.
		=1888. 12. 38–74.

		A munkaképtelenség és aggság esetére való biztosítás Németországban.
		=1888. 12. 236–242.

		Mudrony Pál: A német szociálpolitikai egylet közgyűlése.
		=1888. 12. 878–893.

Vargha Gyula: Magyarország, Ausztria, Németország és Franciaország népesedési mozgalma 1878–1887.
		=1889. 13. 242–250. /V/

Vargha Gyula: Monarchiánk és Németország gabonával való ellátása, a kötendő kereskedelmi és vámszerződés szempontjából.
		=1890. 14. 1064–1075.

		Vargha Gyula: Európa államai számokban. 2. Németbirodalom.
		=1892. 16. 936–957.

Nemzetgazdasági és Statisztikai Bizottság
		A statisztikai bizottság jegyzőkönyveinek kivonata.
		=1861. 1. 292–295.

		A statisztikai bizottság jegyzőkönyveinek kivonata.
		=1861. 2. 272–273.

		A statisztikai bizottság jegyzőkönyveinek kivonata.
		=1862. 3. 277–278.

		A statisztikai bizottság jegyzőkönyveinek kivonata.
		=1863. 5. 307–308.

		NSB-ülés.
		=1877. 1. 1. 187–195.

		NSB-ülés.
		=1877. 1. 2. 110–111.

		NSB-ülés.
		=1877. 1. 4. 108–115.

		NSB-ülés.
		=1878. 2. 1. 128–130.

		NSB-ülés.
		=1878. 2. 2. 130–131.

		NSB-ülés.
		=1878. 2. 3. 118. /V/

Nemzetgazdasági és Statisztikai Bizottság 
		NSB-ülés.
		=1878. 2. 4. 134–140.

		NSB-ülés.
		=1879. 3. 123–127.

		NSB-ülés.
		=1879. 3. 460–472.

		Földes Béla: NSB-ülés.
		=1882. 6. 2. 79–84. /V/

		Földes Béla: NSB-ülés.
		=1882. 6. 3. 68–72. /V/ [Helyreigazítás: 5. 68. /V/]

		Földes Béla: NSB-ülés.
		=1882. 6. 4. 81–92. /V/

		Földes Béla: NSB-ülés.
		=1882. 6. 5. 68–74. /V/ [Helyreigazítás: 6. 80. /V/]

		Földes Béla: NSB-ülés.
		=1882. 6. 6. 80–88.

		Földes Béla: NSB-ülés.
		=1882. 6. 9. 50–61. /V/

		Földes Béla: NSB-ülés.
		=1883. 7. 2. 82–88. /V/

		NSB-ülés.
		=1884. 8. 396. /V/

		NSB-ülés.
		=1884. 8. 868–871. /V/

		NSB-ülés.
		=1885. 9. 320–322. /V/

		NSB-ülés.
		=1886. 10. 261–264.

Nemzetgazdasági Írók Tára
		Könyvismertetés. Nemzetgazdasági írók tára.
		=1886. 10. 373.

		Könyvismertetés. Nemzetgazdasági írók tára.
		=1886. 10. 698.

Nemzetgazdasági Szemle ld. még Statisztikai Közlemények
		György Endre: A T. Olvasó-közönséghez!
		=1886. 10. 785–786.

		Heltai Ferenc: Olvasóinhoz.
		=1887. 11. 1–4.

Nemzetgazdasági Szemle 
		Keleti Károly: Programváltozatok.
		=1889. 13. 3–17.

		Keleti Károly: Elmélkedés.
		=1890. 14. 3–8.

Nemzeti Színház
		A pesti nemzeti színház.
		=1862. 3. 279–280. /V/

nemzeti vagyon
		Nagybritannia nemzeti vagyona.
		=1861. 1. 313–314. /V/

nemzetiségek
		Abaújmegye nemzetiségei.
		=1861. 2. 316. /V/

		Keleti Károly: Magyarország nemzetiségei statisztikai szempontból.
		=1871. 8. 3–34.

		Nemzetiségi kérdés Oroszországban.
		=1885. 9. 222–223. /V/

		Neumann Károly: A mezőgazdaság történelme, mint a nemzetiségi statisztika alapja.
		=1888. 12. 146–170.

		– y.: Magyarország nemzetiségi viszonyai 1890-ben.
		=1892. 16. 73–97.

nemzetközi statisztikai egyesület
		Nemzetközi statisztikai egyesület felállítása.
		=1885. 9. 393. /V/

Nemzetközi Statisztikai Intézet
		Nemzetközi statisztikai intézet.
		=1885. 9. 662–663. /V/

		Keleti Károly: Az Institut international de Statistique harmadik ülésszaka.
		=1891. 15. 809–823.

népesedés
		Hunfalvy János: Adalék a népesűleti mozgalomhoz.
		=1861. 1. 286–288.

		Weninger Vince: Adalékok a népesedési mozgalomhoz.
		=1861. 2. 99–106.

		Konek Sándor: A Magyar Birodalom népesedési mozgalmai.
		=1862. 3. 65–142.

		Nagybritannia népesedése.
		=1862. 3. 301. /V/

		Galgóczy Károly: Népesedési mozgalmak a helvét hitvallásúak közt 1861-ben.
		=1863. 5. 280–299.

népesedés 
		Észak-Amerika népesedése és halálozási viszonyai.
		=1867. 3. 309–310. /V/

		Barsi József: A vasút befolyása a népesedésre.
		=1867. 4. 129–148.

		Anglia népesedési mozgalma 1867-ben.
		=1869. 6. 145. /V/

		Kovácsy Sándor: Erdély népesedési viszonyai 1864-ben.
		=1869. 6. 278–306.

		A népesedés Angliában.
		=1877. 1. 3. 149–150. /V/

		Ballagi Géza: A magyarországi népmozgalom statisztikája.
		=1878. 2. 2. 119–129.

A népesedési mozgalom Angliában, Franciaországban, Németországban és Magyarországon 1872–1881.
		=1883. 7. 9. 37–43.

		Magyarország népesedési mozgalma 1884-ben.
		=1886. 10. 334–335. /V/

		Malthus elmélete a Brittish-Association előtt.
		=1888. 12. 913–917.

Vargha Gyula: Magyarország, Ausztria, Németország és Franciaország népesedési mozgalma 1878–1887.
		=1889. 13. 242–250. /V/

Vizneker Antal: A népmozgalom legfontosabb eredményei Magyarországon 1881–1888-ban.
		=1890. 14. 369–371.

		Vargha Gyula: A felső-magyarországi kivándorlás és hatása a népesedési mozgalomra.
		=1890. 14. 653–663.

		– r.: A földgömb benépesedésének határáról.
		=1891. 15. 394–396.

		Vargha Gyula: Népünk mozgalma a népszámlálás adatai szerint.
		=1892. 16. 185–207.

népesség
		Tormay Károly: A népesség mozgalma Pest városában 1859-ben.
		=1861. 1. 137–151.

		Róma városának népessége.
		=1861. 1. 315. /V/

		Anglia népessége.
		=1861. 2. 126–133. /V/

		Weninger Vince: Némely adatok Franciaországból.
		=1861. 2. 133–136. /V/

népesség 
		Weninger Vince – Konek Sándor: Az egyházmegyék népességi statisztikája 1861-ben.
		=1861. 2. 159–183.

		Bácsmegye népességi viszonyai.
		=1861. 2. 264–271.

		A magyar megyék kiterjedése, népessége, adózása.
		=1861. 2. 286–288. /V/

		Írország népessége.
		=1861. 2. 306–310. /V/

		Tormay Károly: Az egyházmegyék népességi statisztikája 1861-ben.
		=1862. 3. 50–64.

Tormay Károly: Az egri rom. kath. érseki megye népessége és ennek mozgalma 1861-ben.
		=1862. 4. 88–92.

		A földrészek nagysága és népessége.
		=1862. 4. 152. /V/

		Az európai néptörzsek megoszlása.
		=1862. 4. 153. /V/

Galgóczy Károly: Népességi mozgalmak az ágostai vallásfelekezet dunántúli szuperintendenciájában 1861-ben.
		=1863. 5. 275–279.

		A dán birodalom kiterjedése és népessége.
		=1864. 6. 301. /V/

		Ausztria és a német vámegylet népességének fogyasztóképessége.
		=1865. 1. 331. /V/

Fényes Elek: Párhuzam a magyar koronai birodalom és az ausztriai német, lengyel és cseh koronai országok közötti területi, népességi, had- és pénzügyi tekintetben.
		=1867. 3. 245–305.

		Róma népessége 1866-ban.
		=1867. 4. 126. /V/

		Konek Sándor: Magyarország népességi viszonyai 1870-ben.
		=1871. 8. 92–126.

		Kautz Gyula: Néhány irodalomtörténeti adat a hazai telepítés kérdéséhez.
		=1877. 1. 1. 30–40.

		Keleti Károly: A telepítés ügye Magyarországon.
		=1877. 1. 1. 41–62.

		Galgóczy Károly: A telepítések mai fontossága és feltételei.
		=1879. 3. 1–36.

		Olaszország népessége.
		=1883. 7. 2. 93–94. /V/

népesség 
		Horvátország népessége.
		=1883. 7. 3. 66–67. /V/

		Franciaország népessége.
		=1883. 7. 5. 85. /V/

		Jekelfalussy József: Magyarország népességének megoszlása.
		=1884. 8. 452–479.

		Kína lakossága.
		=1885. 9. 146–148. /V/

		A városi lakosság szaporodása Franciaországban 1851–1881.
		=1885. 9. 722. /V/

		Konstantinápoly népessége.
		=1885. 9. 735. /V/

		London népessége.
		=1885. 9. 757–763.

		Kégly Sándor: Hazánk népességének gyarapodása.
		=1886. 10. 485–506.

		Weszelovszky Károly: Magyarország népességének időelőtti elhalálozása. 1–2.
		=1888. 12. 569–592.; 739–808.

		Vargha Gyula: Az iparstatisztika egyik elhanyagolt ága.
		=1891. 15. 198–200.

		Keleti Károly: Hazánk népe 1890-ben.
		=1891. 15. 1054–1069.

		Vargha Gyula: Statisztikai adatok népünk vándormozgalmához.
		=1892. 16. 234–245.

népnevelés
		A népnevelés és tanügy Franciaországban.
		=1862. 3. 303–306. /V/

népoktatás
		Konek Sándor: A népoktatás ügye a magyar korona területén.
		=1867. 4. 36–46.

		Hunfalvy János: A népoktatás Poroszországban.
		=1867. 4. 47–58.

népszámlálás
		Konek Sándor: A statisztikai bizottság által megindított népszámlálás.
		=1861. 1. 3–21.

		Franciaország népszámlálása 1861-ben.
		=1862. 3. 291–294. /V/

		Az éjszakamerikai egyesült államok 1860-diki népszámlálása.
		=1862. 3. 300–301. /V/

népszámlálás 
		Hunfalvy János: Néhány észrevétel a népszámlálásról.
		=1867. 4. 105–117.

		Népszámlálás Franciaországban.
		=1868. 5. 303–304. /V/

		Rubin Simon: Népszámlálás Bajorországban 1867-ben.
		=1869. 6. 126–136.

		A poroszországi népszámlálás 1867-ben.
		=1869. 6. 146–147. /V/

		Az 1869/70-dik évi népszámlálás.
		=1870. 7. 148–150. /V/

		Az ausztriai 1869/70-diki népszámlálás.
		=1870. 7. 151–154. /V/

Az északamerikai egyesült államok 1870-i népszámlálásának előzetes eredményei. (Összehasonlítás 1790-től.)
		=1871. 8. 325. /V/

		A lajtántúli népszámlálás 1869-ben.
		=1871. 8. 325–328. /V/

		A szászországi népszámlálás 1871-ben.
		=1871. 8. 328. /V/

		A badeni népszámlálás 1871-ben.
		=1871. 8. 328. /V/

		Keleti Károly: A népszámlálásokról.
		=1879. 3. 401–430.

		A legutóbbi népszámlálás eredménye.
		=1883. 7. 1. 71–75. /V/

		Az osztrák népszámlálás.
		=1883. 7. 4. 95. /V/

		Horvátországi népszámlálás 1880-ban.
		=1885. 9. 215–217. /V/

		Népszámlálás Algírban 1881-ről.
		=1885. 9. 229–230. /V/

		Szászország lakossága az 1885-i népszámlálás szerint.
		=1887. 11. 67–68. /V/

		Franciaország 1886-i népszámlálása.
		=1889. 13. 148–154. /V/

		Jekelfalussy József: Néhány szó jövő népszámlálásunkról.
		=1890. 14. 201–217.

		Keleti Károly: A magyar és az osztrák népszámlálás.
		=1890. 14. 487–498.

népszámlálás 
		Keleti Károly: Az 1890-iki népszámlálás előleges eredményei.
		=1891. 15. 113–125.

		Vargha Gyula: Az 1890. évi népszámlálás főbb eredménye törvényhatóságok szerint.
		=1891. 15. 299–311.

		Vargha Gyula: Népünk mozgalma a népszámlálás adatai szerint.
		=1892. 16. 185–207.

		dr. –: A legújabb népszámlálások eredményei a külföldön.
		=1892. 16. 343–346.

Norvégia
		Norvég nép- és felső iskolák 1869-ben.
		=1870. 7. 319–320. /V/

Nemzetgazdasági törvényhozás Magyarországon, Ausztriában, Németországban, Olaszországban, Svédországban és Norvégiában.
		=1874. 1. 146–150.

		Norvégia áruforgalma 1866–1883.
		=1885. 9. 405–406. /V/

nyereménybetétek
		Nyereménybetétek 1828–1839 és 1860–1868.
		=1869. 6. 156–157. /V/

nyereség
		A nyereség és veszteség az áralakulásnál.
		=1887. 11. 740–749.

nyersvas
		A német vámterület nyersvas termelése 1860–1866.
		=1868. 5. 308. /V/

Nyitra
		Barsi József: Elemi tanügy a nyitrai római kath. egyházmegye területén 1861/2-ben.
		=1863. 5. 249–261.

nyomdászat
		Magyarországi kőnyv- és kőnyomdák.
		=1867. 3. 83–89.

		A német nyomdász-beteg segélyző-pénztárakról.
		=1869. 6. 151–152. /V/

nyugdíj
		A magyar nyugpénz-intézet választmányi ülésének eredménye.
		=1861. 2. 284–285. /V/

		Weninger Vince: A pesti kereskedelmi kórház és nyugdíj-intézet.
		=1862. 4. 56–58.

Courcelle-Seneuil, Jean Gustave: A köztisztviselők helyzete, kinevezése, előléptetése és nyugdíja.
		=1885. 9. 9–27.

Odessza
		Déloroszország vasutai és Odessa kereskedelme 1873-ban.
		=1874. 1. 77–78. /V/

oktatás
		Hunfalvy János: Gymnasiumaink állása 1852/3-tól 1858/9-ig.
		=1861. 1. 22–55.

		A szombathelyi püspöki megye iskolái.
		=1861. 1. 310. /V/

		A győri püspöki megye iskolái.
		=1861. 1. 310. /V/

		A népnevelés ügye Buda városában 1855-ben és 1859-ben.
		=1861. 1. 311–312. /V/

		Nagy Márton: A kegyes tanító rendnek statisztikája.
		=1862. 3. 31–43.

		A vallási és közoktatási költségek.
		=1862. 3. 157. /V/

		Kautz Gyula: A magyar ipariskolák és reáltanodák.
		=1862. 4. 93–101.

		Sopronmegyei zsidó népiskolák 1862/3-ban.
		=1864. 6. 306–313. /V/

		Keleti Károly: Az iparos nevelés.
		=1867. 3. 90–124.

		Norvég nép- és felső iskolák 1869-ben.
		=1870. 7. 319–320. /V/

		A gazdasági szakoktatás Franciaországban.
		=1877. 1. 2. 126. /V/

		Az ipariskolákról.
		=1878. 2. 2. 151. /V/

		A gazdasági tanintézetek fejlődéséről és jelen állásáról.
		=1879. 3. 604–607. /V/

		James: A nemzetgazdaságtan tanítása az Egyesült Államokban.
		=1883. 7. 8. 63–69.

		A hajózási iskolák száma Oroszországban.
		=1884. 8. 269–270. /V/

		Iparoktatásunk állapotáról.
		=1884. 8. 873–874. /V/

		Az osztrák földművelési tanintézetek.
		=1885. 9. 389. /V/

		A vasúti szakoktatás.
		=1886. 10. 517–519. /V/

oktatás 
		Bernát István: Az iparoktatás fejlődése Württembergben.
		=1889. 13. 950–960.

		Berényi Pál: Kereskedelmi szakoktatásunk reformálásáról.
		=1891. 15. 235–244.

olaj
		Kőolajfogyasztás.
		=1865. 1. 159–160. /V/

		Az olaj mint hullámtörő.
		=1884. 8. 347–348. /V/

		Baku petróleumforrásai.
		=1884. 8. 421. /V/

		Argentína petróleumtelepei.
		=1884. 8. 423. /V/

		Az Egyesült Államok petróleum-ipara.
		=1884. 8. 781–782. /V/

		Baku világforgalmi jelentősége.
		=1885. 9. 150–151. /V/

		Közép-Afrika, mint olajtermő ország.
		=1885. 9. 731–732. /V/

		Déloroszország petróleumtermelése.
		=1885. 9. 733–734. /V/

Olaszország
		Az olasz királyság állami adóssága.
		=1861. 2. 153. /V/

		Olaszország vaspályái.
		=1864. 6. 160. /V/

		Olaszország selyemtermesztése 1863-ban.
		=1865. 1. 160. /V/

		Az olasz vámrendszer.
		=1866. 2. 143–146. /V/

		Az olasz vasutak.
		=1868. 5. 310. /V/

		Matlekovits Sándor: Olaszország szeszadó-politikája tekintettel a magyar szeszkivitelre.
		=1874. 1. 19–30.

Nemzetgazdasági törvényhozás Magyarországon, Ausztriában, Németországban, Olaszországban, Svédországban és Norvégiában.
		=1874. 1. 146–150.

Nemzetgazdasági törvényhozás Magyarországon, Poroszországban, Franciaországban, Oroszországban, Olaszországban és Romániában.
		=1874. 1. 227–231.

Olaszország 
Matlekovits Sándor: Olaszország kereskedelmi összeköttetése az osztrák-magyar monarchiával.
		=1874. 1. 430–443.

		Matlekovits Sándor: Az olasz-francia kereskedelmi szerződés.
		=1878. 2. 1. 45–57.

		Az olasz vasúthálózat kiegészítéséről szóló törvény.
		=1880. 4. 152–162. /V/

		Földes Béla: Az államvasúti rendszer kérdése az olasz parlament előtt.
		=1882. 6. 4. 1–22.

		Olaszország népessége.
		=1883. 7. 2. 93–94. /V/

		Az olasz kereskedelem.
		=1883. 7. 4. 95. /V/

		A hypotheka teher Olaszországban.
		=1883. 7. 6. 64. /V/

		Az olasz bankintézetek 1870 óta.
		=1884. 8. 411–412. /V/

		A postai takarékpénztárak Olaszországban 1876–1882.
		=1884. 8. 614–615. /V/

		A német kereskedelem Olaszországgal.
		=1885. 9. 392–393. /V/

		Olaszország áruforgalma 1884-ben.
		=1885. 9. 397–398. /V/

orosz községek
		Eisenstädter Lukács: A birtokközösség az orosz községek parasztsága közt.
		=1877. 1. 3. 110–115.

oroszok
		A bulgáriai orosz kereskedés.
		=1886. 10. 453–456. /V/

Oroszország
		Oroszország nemzetgazdasági viszonyai.
		=1861. 1. 314–315. /V/

		A személyrabság Oroszhonban.
		=1861. 2. 304–305. /V/

		Ororszország külkereskedése.
		=1864. 6. 314. /V/

		Oroszország pénzügye 1864-ben.
		=1865. 1. 159. /V/

		Déloroszország vasutai és Odessa kereskedelme 1873-ban.
		=1874. 1. 77–78. /V/

Oroszország 
		Oroszország vasutai 1873-ban.
		=1874. 1. 209–211.

Nemzetgazdasági törvényhozás Magyarországon, Poroszországban, Franciaországban, Oroszországban, Olaszországban és Romániában.
		=1874. 1. 227–231.

		Mudrony Soma: Oroszország ipara.
		=1874. 1. 444–464.

		Lukács Béla: Oroszország pénzügyeiről.
		=1880. 4. 267–279.

		Mándy Lajos: Oroszország bevételei a vámokból 1870–1879.
		=1881. 5. 3. 147–151. /V/

		–r.: Az erdészet Oroszországban.
		=1882. 6. 8. 67–72.

		Az orosz parasztbirtokok megváltása.
		=1882. 6. 9. 78–80. /V/

		Orosz vasutak.
		=1882. 6. 9. 82–84. /V/

		A földbirtokosok változása Oroszországban.
		=1882. 6. 9. 84–85. /V/

		Az orosz verseny.
		=1883. 7. 2. 94–95. /V/

		A közép-ázsiai vasúthálózat.
		=1883. 7. 4. 93–94. /V/

		A papírpénz Oroszországban.
		=1883. 7. 5. 85–86. /V/

		A fejadó eltörlése Oroszországban.
		=1883. 7. 6. 51–53. /V/

		A földbirtok megoszlása Oroszországban.
		=1883. 7. 6. 62–63. /V/

		Oroszország hitele.
		=1883. 7. 7. 76–77. /V/

		Az orosz kikötők forgalma.
		=1883. 7. 7. 77. /V/

		Távirati forgalom Oroszországban.
		=1883. 7. 9. 74–75. /V/

		Hírlapirodalom Oroszországban.
		=1883. 7. 9. 75–76. /V/

		Oroszország aranytermelése 1814–1880.
		=1883. 7. 10. 86–88. /V/

Oroszország 
		A hajózási iskolák száma Oroszországban.
		=1884. 8. 269–270. /V/

		A földhitel állapota Oroszországban.
		=1884. 8. 341–342. /V/

		Gyári törvény Oroszországban.
		=1884. 8. 348–349. /V/

		Oroszország és Ausztria-Magyarország kereskedelme.
		=1884. 8. 406–407. /V/

		Az amerikai gazdasági gépek piaca Oroszországban.
		=1884. 8. 417–418. /V/

		Állatbiztosítás Oroszországban.
		=1884. 8. 776–777. /V/

		A munkásbiztosítás Oroszországban.
		=1884. 8. 777–780. /V/

		Orosz vasutak.
		=1884. 8. 780–781. /V/

		Oroszország ipara.
		=1885. 9. 150. /V/

		Borkivitelünk Oroszországba.
		=1885. 9. 217–218. /V/

		Nemzetiségi kérdés Oroszországban.
		=1885. 9. 222–223. /V/

		Az orosz vasutak államosítása.
		=1885. 9. 223–226. /V/

		Oroszország európai kereskedelme 1864–1884.
		=1885. 9. 722–728. /V/

		Déloroszország petróleumtermelése.
		=1885. 9. 733–734. /V/

		A zsidók Oroszországban.
		=1885. 9. 734. /V/

		Oroszország dohánytermelése.
		=1886. 10. 86. /V/

		A művelt terület európai Oroszországban.
		=1886. 10. 157–159. /V/

		Orosz vasutak.
		=1886. 10. 631. /V/

		A transkaspi vasút.
		=1887. 11. 65–67. /V/

Oroszország 
		Veszelovszky P. Mihály: Az agrár-kérdés Oroszországban. Ford. Csopey László.
		=1887. 11. 139–152.

		Az oroszországi vasutakról.
		=1887. 11. 236–237. /V/

		Hegedüs Sándor: Oroszország pénzügyeiről.
		=1890. 14. 318–327.

		Vargha Gyula: Oroszország 1883–1890. évi aratása.
		=1891. 15. 630–640.

		x. y.: Oroszország 1891. évi termése.
		=1892. 16. 489–495.

országgyűlés
		Az országgyűlési követek választói 1865-ben.
		=1866. 2. 64–83.

		Az országgyűlési választók statisztikája.
		=1887. 11. 363–381.

Osztrák Birodalom
		Az Osztrák birodalom cukortermeléséről és fogyasztásáról 1835–1860.
		=1861. 1. 305. /V/

		Az Osztrák Birodalom cukortermelése 1860-ban.
		=1861. 2. 153. /V/

		Az osztrák birodalom állami javai.
		=1862. 3. 287. /V/

		Az osztrák birodalom külkereskedése 1863-ban.
		=1864. 6. 156–157. /V/

		Az osztrák birodalom postaforgalma.
		=1866. 2. 149. /V/

		Bethlen Farkas: Az osztrák birodalom pénzügyi viszonyai.
		=1867. 4. 149–165.

osztrák kikötők
Weninger Vince: A hajózási forgalom az osztrák kikötőkben s a hajók teherképessége 1859-ben.
		=1861. 2. 247–253.

Osztrák Nemzeti Bank
		Az osztrák nemzeti bank mérlege 1860-ban.
		=1861. 1. 156. /V/

		Az osztrák nemzeti bank mérlege 1861-ben.
		=1861. 1. 297. /V/

		Az osztrák nemzeti bank vagyonállapota 1861-ben.
		=1861. 2. 296–297. /V/

Osztrák Nemzeti Bank 
		Az osztrák nemzeti bank üzlete 1861-ben.
		=1861. 2. 297–298. /V/

		Az Osztrák Nemzeti Bank állása 1864-ben.
		=1865. 1. 138–139. /V/

		Az Osztrák Nemzeti Bank 1864-dik évi zárszámlája.
		=1865. 1. 141–144. /V/

		A bécsi nemzeti bank 1865-diki zárszámlája.
		=1866. 2. 136–138. /V/

		A bécsi nemzeti bank vagyona 1865-ben.
		=1866. 2. 138–139. /V/

		A bécsi n. bank jelzálogi üzlete 1865-ben.
		=1866. 2. 139–141. /V/

osztrák tartományok
		A jégkárokról az osztrák tartományokban.
		=1885. 9. 54–55. /V/

		A munkabér emelkedése az osztrák tartományokban.
		=1885. 9. 218–221. /V/

Osztrák-Magyar Lloyd Gőzhajózási Társulat
		Az osztrák-magyar Lloyd gőzhajózási társulat.
		=1868. 5. 304–305. /V/

Osztrák-Magyar Monarchia
Weninger Vince: Az Osztrák-Magyar Monarchia államháztartása a XIX. század első felében és Magyarország. 1–2.
		=1869. 6. 3–74.; 1870. 7. 3–131.

		Az Osztrák-Magyar Monarchia katonai egészségügyi statisztikája 1871-ben.
		=1874. 1. 155–156. /V/

Matlekovits Sándor: Olaszország kereskedelmi összeköttetése az osztrák-magyar monarchiával.
		=1874. 1. 430–443.

		Ausztria-Magyarország hitelszükséglete 1882-ben.
		=1882. 6. 8. 84–85. /V/

		Ausztria Magyarország kivitele Oláhországba.
		=1883. 7. 3. 73–75. /V/

		Gabonatermés értéke Ausztria-Magyarországon 1877–1882.
		=1883. 7. 6. 55–57. /V/

		Szalonichi forgalma monarchiánkkal.
		=1865. 9. 831–836. /V/

		Fekete Ignác: A monarchia jegybankja 1818–1885.
		=1886. 10. 401–411.

Osztrák-Magyar Monarchia 
		Cukorkivitel az osztrák-magyar monarchiából.
		=1886. 10. 630–631. /V/

öngyilkosság
		Öngyilkossági statisztika Franciaországban.
		=1864. 6. 297–299. /V/

		Konek Sándor: Magyarország öngyilkolási statisztikájához.
		=1867. 4. 97–104.

önkormányzatok
		Baross Gábor: A helyi (községi) kormányzat Amerikában.
		=1883. 7. 5. 32–44.

önsegély
		–r.: A kötelező önsegély.
		=1882. 6. 8. 79–80. /V/

öntözés
Lónyay Menyhért: A vízszabályozási társulatokról, különös tekintettel az öntözés kérdésére.
		=1877. 1. 1. 1–29.

öröklés
		Pólya Jakab: A parasztbirtokok öröklését szabályozó német törvények.
		=1883. 7. 3. 67–71. /V/

		Pólya Jakab: Az öröklési jog társadalmi és gazdasági szempontból.
		=1889. 13. 359–389.

összeírás
		Fiáth Miklós: A háziállatok összeírása 1884-ben. 1–2.
		=1886. 10. 1–27.; 202–255.

ösztöndíjak
		A magyarországi ösztöndíj-alapítványok 1864/5-ben.
		=1866. 2. 153–160. /V/

Palesztína
		Palesztína kereskedelme.
		=1884. 8. 518. /V/

pályázatok
		Keleti Károly: Pályázati jelentés.
		=1884. 8. 602–606.

		Keleti Károly – Dessewffy Aurél – Burchard Konrád: Pályázatok bírálati jelentése.
		=1891. 15. 1107–1112.

pamut
		A pamut világforgalma.
		=1862. 4. 156. /V/

Panama-csatorna
		Türr István: A panamai csatorna.
		=1880. 4. 481–488. [Téves lapszám a 3. füzet végéhez képest.]

Panama-csatorna 
		A Panama csatorna.
		=1885. 9. 732. /V/

Pannónia
		A Pannónia másodévi zárszámlája.
		=1863. 5. 315–316. /V/

papír
		A papírgyártás adatai.
		=1884. 8. 407. /V/

		Papíriparunk.
		=1884. 8. 612–614. /V/

papiros-adó
		A papiros-adó Franciaországban.
		=1887. 11. 232–233. /V/

papírpénz
		A papírpénz Oroszországban.
		=1883. 7. 5. 85–86. /V/

parasztság
		Eisenstädter Lukács: A birtokközösség az orosz községek parasztsága közt.
		=1877. 1. 3. 110–115.

		A galíciai parasztok anyagi helyzete.
		=1883. 7. 3. 78. /V/

Párizs
		Párizs műipara.
		=1864. 6. 160. /V/

		Párizs iparstatisztikája.
		=1866. 2. 146–149. /V/

		Nemzetközi kongresszusok Párizsban.
		=1878. 2. 2. 153–154. /V/

		Mándy Lajos: Visszatekintés a párizsi érme-kongresszus tárgyalásaira.
		=1878. 2. 3. 83–92.

		Hegedüs Sándor: A párizsi szabadalmi kongresszus és hazánk.
		=1880. 4. 189–197.

		Hegedüs Sándor: A párizsi nemzetközi valuta konferencia.
		=1881. 5. 2. 68–76.

		Mándy Lajos: A valutakérdés a párizsi pénzkonferencián.
		=1882. 6. 2. 11–28.

		A párizsi közkiállítás 1889.
		=1886. 10. 708–710. /V/

Pécs
		Barsi József: Elemi tanügy a pécsi római kath. egyházmegyében 1861/62-ben.
		=1864. 6. 89–106.

Peel-akta
Weninger Vince: A bankügy elmélete. 1–2. 1. A jegy- és letéti bankokról. 2. A Peel-akta.
		=1866. 2. 232–308.; 1867. 3. 145–244.

pénz
		Ráth Zoltán: A pénz értékemelkedésének némely következményeiről.
		=1888. 12. 171–189.

pénzforgalom
		A berlini bank 1863-diki pénzforgalma.
		=1864. 6. 301. /V/

		A papírpénzforgalom a német vámegylet államaiban 1850-ben és 1865-ben.
		=1867. 4. 122–125. /V/

		Mudrony Pál: A pénzforgalom fejlesztése Magyarországon.
		=1884. 8. 372–388.

pénzintézetek
		A magyar nyugpénz-intézet választmányi ülésének eredménye.
		=1861. 2. 284–285. /V/

		A magyar pénzintézetekről.
		=1885. 9. 588–590. /V/

		Lendvay Sándor: A budapesti pénzintézetek értékpapír-tárcája.
		=1890. 14. 644–653.

pénzpiac
		Láng Lajos: A francia és angol pénzpiac.
		=1877. 1. 3. 142–144. /V/

pénzszövetség
		A latin államok pénzszövetsége.
		=1886. 10. 459–463. /V/

pénztári forgalom
		A magyar állam pénztári forgalma 1872–1874.
		=1874. 1. 388–392. /V/

pénzügy
		Nagybritannia pénzügyi viszonyai 1800–1860.
		=1861. 2. 154–156. /V/

		Weninger Vince: Franciaország adóztatási és pénzügyi statisztikája.
		=1861. 2. 206–221.

		Ausztria pénzügyei.
		=1861. 2. 291–296. /V/

		Oroszország pénzügye 1864-ben.
		=1865. 1. 159. /V/

Fényes Elek: Párhuzam a magyar koronai birodalom és az ausztriai német, lengyel és cseh koronai országok közötti területi, népességi, had- és pénzügyi tekintetben.
		=1867. 3. 245–305.

pénzügy 
		Bethlen Farkas: Az osztrák birodalom pénzügyi viszonyai.
		=1867. 4. 149–165.

		A főbb államok pénzügyi és nemzetgazdasági helyzete.
		=1874. 1. 74–77. /V/

		Halász Imre: Pénzügyeink hanyatlásának okai.
		=1874. 1. 241–287.

		Ghyczy Kálmán nyilatkozata a magyar pénzügyekről.
		=1874. 1. 395–397. /V/

		Halász Imre: Az 1875-ki fedezet és a pénzügyi kibontakozás.
		=1874. 1. 401–429.

		Hieronymi Károly: A magyar vasutak pénzügyi jövője.
		=1877. 1. 1. 91–120.

		Anglia pénzügyei.
		=1877. 1. 2. 122–123. /V/

		Románia pénzügyei.
		=1877. 1. 2. 127–128. /V/

		Korizmics László: A pénzügyi vámok.
		=1877. 1. 4. 23–38.

		Weisz Béla: A községi pénzügyről.
		=1878. 2. 1. 76–101.

		Lukács Béla: Oroszország pénzügyeiről.
		=1880. 4. 267–279.

		Mándy Lajos: A valutakérdés a párizsi pénzkonferencián.
		=1882. 6. 2. 11–28.

		Június: Az Egyesült-Államok pénzügyi jelentése 1879/80.
		=1882. 6. 3. 72–84. /V/

		Schwarz Bódog: Pénzrendszerünk megváltoztatása. 1–2.
		=1883. 7. 1. 58–70.; 2. 64–81.

		Franciaország pénzügyi helyzete.
		=1883. 7. 6. 54–55. /V/

		Az Egyesült-Államok pénzügyminiszteri jelentése 1881/2. évről.
		=1883. 7. 6. 63. /V/

		Levi, Leone: Anglia pénzügyi gazdálkodása az utolsó két évtized alatt.
		=1884. 8. 628–636.

		Halász Imre: Egy pillantás a magyar pénzügyek jövőjébe.
		=1884. 8. 850–867.

		A postakezelés pénzügyi eredményéről.
		=1885. 9. 717–718. /V/

pénzügy 
		A közlekedési intézetek pénzügyi igazgatása.
		=1886. 10. 749–765.

		Hegedüs Sándor: Újabb pénzügyi törvényeink jellemzéséhez.
		=1889. 13. 523–529.

		Hegedüs Sándor: Oroszország pénzügyeiről.
		=1890. 14. 318–327.

		Fenyvessy Adolf: A horvát kvóta.
		=1891. 15. 640–646.

pénzügyminisztérium
		A francia pénzügyminisztérium szervezete.
		=1887. 11. 64–65. /V/

pénzverés
		Wekerle Sándor: A pénzverési regale.
		=1881. 5. 4. 110–122.

		Fekete Ignác: Valutapolitika és pénzverési statisztika.
		=1884. 8. 590–601.

Perzsia
		Vasút Perzsián át.
		=1884. 8. 423. /V/

Pest
		Tormay Károly: A népesség mozgalma Pest városában 1859-ben.
		=1861. 1. 137–151.

		Weninger Vince: A pesti kereskedelmi akadémia.
		=1861. 2. 254–263.

		Pest sz. k. városnak vagyona 1861-ben.
		=1861. 2. 274–277. /V/

		Pest sz. k. városának előleges költségvetése 1861/2-dik évre.
		=1861. 2. 278–281. /V/

		A pesti nemzeti színház.
		=1862. 3. 279–280. /V/

		A pesti piac gabnaforgalma 1861-ben.
		=1862. 3. 316–318. /V/

		Weninger Vince: A pesti kereskedelmi kórház és nyugdíj-intézet.
		=1862. 4. 56–58.

		Pest városának házadója.
		=1864. 6. 290. /V/

		Pest városa jövedelmi adója.
		=1864. 6. 290–291. /V/

		Az 1863-diki piaci gabnaárak Pesten.
		=1864. 6. 292. /V/

Pest 
		Tormay Károly: Pest városának egészségügyi és légköri viszonyai 1864-ben.
		=1865. 1. 161–171.

Tormay Károly: Pest városa élet- és halálozási viszonyainak statisztikája, különös tekintettel az 1831-es, 1854/55-ös és 1866-os kolerajárványra.
		=1867. 4. 186–252., 6 t.

		Csukási Károly: Pestváros bűnügyi statisztikája 1867–1868.
		=1869. 6. 90–125.

		Pestváros gabonaforgalma 1865–1868.
		=1869. 6. 148–149. /V/

Pest vármegye
		A pestmegyei árvatörvényszék jelentése.
		=1870. 7. 155–156. /V/

Pest-Pilis
		Glatter Eduárd: Pest-Pilis gazdasági viszonyai.
		=1861. 2. 5–30.

Pesti Magyar Kereskedelmi Bank
		A pesti magyar kereskedelmi bank üzlete.
		=1862. 3. 282–286. /V/

		Galgóczy Károly: Pesti magyar kereskedelmi bank.
		=1862. 4. 3–24.

		A Pesti magyar kereskedelmi bank 1863-dik üzlete.
		=1864. 6. 136–139. /V/

Philippopol ld. Plovdiv
		
piacok
		A búza a nemzetközi piacon.
		=1885. 9. 583–588. /V/

		Anglia piacai.
		=1886. 10. 265–267. /V/

Plovdiv
Philippopol városa.
		=1883. 7. 6. 62. /V/

polgárság
		Pólya Jakab: "Haladás és ínség." "Társadalmi kérdések."
		=1885. 9. 593–611.

Poroszország
		Poroszország vaspályái 1860 végén.
		=1861. 2. 149–150. /V/

		Poroszország állami adóssága.
		=1861. 2. 315–316. /V/

Poroszország 
		A porosz vaspályák.
		=1864. 6. 160. /V/

		Poroszország bortermelése 1862-ben.
		=1864. 6. 301–302. /V/

		Poroszország postaforgalma 1862-ben.
		=1864. 6. 304. /V/

		Poroszország bányászata 1863-ban.
		=1865. 1. 158. /V/

		Hunfalvy János: A népoktatás Poroszországban.
		=1867. 4. 47–58.

		A poroszországi népszámlálás 1867-ben.
		=1869. 6. 146–147. /V/

Nemzetgazdasági törvényhozás Magyarországon, Poroszországban, Franciaországban, Oroszországban, Olaszországban és Romániában.
		=1874. 1. 227–231.

		Fenyvessy Adolf: A vízszabályozás Poroszországban.
		=1879. 3. 361–379.

		Talajjavítási járadék – bankok Poroszországban.
		=1879. 3. 607–619. /V/

		A vidéki érdekű vasutak építésének segélyezése Poroszországban.
		=1880. 4. 163–165. /V/

		A vidéki érdekű vasutak engedélyezési szabványfeltételei Poroszországban.
		=1880. 4. 165–173. /V/

		–r.: A községi pótadó a porosz városokban.
		=1882. 6. 8. 81–83. /V/

		A vasutak államosítása Poroszországban.
		=1883. 7. 2. 90–93. /V/

		Poroszország termése 1866-ban.
		=1886. 10. 522–525. /V/

		A porosz államvasutak 1887–1888.
		=1887. 11. 153–154. /V/

		Vargha Gyula: Poroszország mezőgazdasági igazgatása.
		=1889. 13. 459–479.

		Vizneker Antal: A jelzálogi terhek forgalma Poroszországban.
		=1889. 13. 731–735.

		Vargha Gyula: Jégverések és jégkárok Poroszországban.
		=1890. 14. 1040–1045.

		Ráth Zoltán: Az új porosz jövedelmi adótörvényjavaslat.
		=1891. 15. 507–526.

Portugália
		Portugália áruforgalma 1883-ban.
		=1885. 9. 400. /V/

posta
		Postaügy.
		=1861. 1. 303–304. /V/

		A posta Nagybritanniában 1862-ben.
		=1864. 6. 303–304. /V/

		Poroszország postaforgalma 1862-ben.
		=1864. 6. 304. /V/

		Az osztrák postaforgalom.
		=1865. 1. 137–138. /V/

		Az osztrák birodalom postaforgalma.
		=1866. 2. 149. /V/

		Heim Péter: A postatakarékpénztári kérdés hazánkban.
		=1880. 4. 206–228.

Szilágyi István közli: Két régi emlék. 1. Első, magyar nyelvű postai utasítás Szepesi Jánostól. – 2. Magyar nyelvű stóla-szabályzat a görög nem egyesült lelkészek számára Kazinczy Dénestől.
		=1883. 7. 3. 57–65.

		A postatakarékpénztárak.
		=1883. 7. 5. 81–84. /V/

		A posta az Egyesült-Államokban.
		=1883. 7. 6. 73. /V/

		Európa postaforgalma.
		=1883. 7. 10. 85. /V/

		A magyar posta statisztikája 1868–1882.
		=1884. 8. 77–80. /V/

		A postai takarékpénztárak Olaszországban 1876–1882.
		=1884. 8. 614–615. /V/

		A posta-takarékpénztári intézet Németországban.
		=1884. 8. 874–875. /V/

		Mándy Lajos: Posta-takarékpénztárak.
		=1885. 9. 295–319.

		A postakezelés pénzügyi eredményéről.
		=1885. 9. 717–718. /V/

		Anglia posta s távirda forgalma.
		=1885. 9. 720–721. /V/

		A postatakarékpénztárak.
		=1886. 10. 374–375. /V/

posta 
		Posta-statisztika 1885-ről.
		=1886. 10. 703. /V/

		Acsády Ignác: A magyar postaügy történetéhez.
		=1887. 11. 174–189.

		Angol postatakarékpénztári reformtörekvések.
		=1887. 11. 235–236. /V/

		Halász Sándor: A postatakarékpénztárakról. 1–2.
		=1887. 11. 767–789.; 891–910.

		Halász Sándor: A postatakarékpénztár csekk- és clearing forgalmáról.
		=1889. 13. 345–358.

pótadó
		–r.: A községi pótadó a porosz városokban.
		=1882. 6. 8. 81–83. /V/

Pozsony
		Pisztóry Mór: Pozsony. 1–2.
		=1887. 11. 382–439.; 511–527.

püspökségek
		A püspöki házassági törvényszéknél előfordult válóperek 1856-tól.
		=1861. 1. 311. /V/

Barsi József: A nyilvános elemi tanügy Magyarországban a r. kath. érsekségekben és püspökségekben 1861/2-ben.
		=1866. 2. 309–317.

Quesnay, François
		Travnyik József: Quesnay [François] Ferenc és tanai.
		=1886. 10. 306–331.

rabszolgák
		A rabszolgák felszabadítása Brazíliában.
		=1885. 9. 406. /V/

Raiffeisen Bank
		Pólya Jakab: A Raiffeisen-féle kölcsönpénztárak.
		=1883. 7. 9. 19–36.

Raiffeisen hitelszövetkezetek
György Endre: Raiffeisen-féle hitelszövetkezetek Magyarországon. 1– . [A folytatást nem találtam meg.]
		=1892. 16. 351–362.

reálhitel
		Csillag Gyula: Irányeszmék a reálhitel fejlesztése körül.
		=1889. 13. 587–614.

reáltanodák
		Kautz Gyula: A magyar ipariskolák és reáltanodák.
		=1862. 4. 93–101.

reformátusok
		Szatmári Károly: Adatok a békés–bánáti helvét hitvallású egyházmegye ismertetéséhez.
		=1862. 4. 226–245.

		Galgóczy Károly: Népesedési mozgalmak a helvét hitvallásúak közt 1861-ben.
		=1863. 5. 280–299.

regále
		Bethlen András: A regale megváltásáról.
		=1880. 4. 575–582.

		Wekerle Sándor: A pénzverési regale.
		=1881. 5. 4. 110–122.

		Bethlen András: A "regale" megváltásáról.
		=1882. 6. 1. 1–16.

répa
		A német birodalmi vámegyesület cukorgyárainak répaszükséglete.
		=1861. 2. 314. /V/

részletív-ügyletek
		Havas Miksa: A részletív-ügyletek.
		=1890. 14. 398–401.

részvénytársaságok
		Varró Péter: Vasúti részvénytársulataink és az új kereskedelmi törvény.
		=1879. 3. 157–172.

		A német ipar-részvénytársaságok.
		=1885. 9. 390–392. /V/

réz
		A világ réztermelése 1879–1884.
		=1885. 9. 667–669. /V/

Ricardo
		Pikler Gyula: Ricardo. 1–4.
		=1885. 9. 334–370.; 422–476.; 545–580.; 612–661.

rizs
		Magyar rizstermelő szövetkezet.
		=1884. 8. 404–405. /V/

Rodbertus-Jagetzow
		Bernát István: Rodbertus-Jagetzow és a német agrarius mozgalmak.
		=1883. 7. 2. 1–20.

Róma
		Róma városának népessége.
		=1861. 1. 315. /V/

		Róma népessége 1866-ban.
		=1867. 4. 126. /V/

		A római statisztikai kongresszus.
		=1887. 11. 317–318. /V/

Római Birodalom
		Weisz Béla: Közgazdasági viszonyok az ókori római köztársaságban.
		=1880. 4. 1–55.

Románia
		Románia gabonakivitele 1867–1873.
		=1874. 1. 156. /V/

Nemzetgazdasági törvényhozás Magyarországon, Poroszországban, Franciaországban, Oroszországban, Olaszországban és Romániában.
		=1874. 1. 227–231.

		Románia nemzetgazdasági állapota.
		=1874. 1. 392–394. /V/

		Románia pénzügyei.
		=1877. 1. 2. 127–128. /V/

		Weisz Béla: Románia statisztikája.
		=1877. 1. 3. 132–136. /V/

		Ausztria Magyarország kivitele Oláhországba.
		=1883. 7. 3. 73–75. /V/

		Románia áruforgalma 1883-ban.
		=1885. 9. 144–145. /V/

		Sasvári Ármin: Vázlatok a Balkán államokról.
		=1892. 16. 775–784.

Rozsnyó
		Barsi József: Elemi tanügy a rozsnyói katholikus egyházmegye területén 1861/2-ben.
		=1863. 5. 222–234.

rövidáru
		A kereskedés rövidárukkal Bécsben.
		=1885. 9. 718–720. /V/

Rumélia
		Keletrumélia áruforgalma.
		=1884. 8. 346. /V/

sajt
		A hortobágyi sajttermelő szövetkezet 1883-ban.
		=1884. 8. 414. /V/

Sáros vármegye
		Bujanovics Sándor: A felvidéki, különösen a sárosmegyei kivándorlásról.
		=1881. 5. 3. 47–63.

Schordann Zsigmond
Konek Sándor: A magyar egyetemi alapítványok gyarapodása bold. Schordán végrendelete folytán.
		=1862. 3. 143–145.

Schulze-Delitzsch, Armin
		Schulze-Delitzsch Armin. Nekrológ.
		=1883. 7. 6. 49–50. /V/

segélyek
		Mándy Izidor: Adatok a gazdasági tanügy- és a ráfordított államsegélyről.
		=1877. 1. 4. 117–120. /V/

Selmecbánya
		Faller Gusztáv: Közlemények a hazai bányászat köréből. Selmecbánya.
		=1861. 1. 56–64.

selyem
		Selyemtermelés.
		=1862. 4. 157. /V/

		A selyemkereskedés.
		=1885. 9. 60. /V/

		A selyemtenyésztés előmozdítása hazánkban.
		=1885. 9. 829–830. /V/

sertés
		Az Egyesült Államok sertéskereskedése 1873-ban.
		=1874. 1. 232–234. /V/

Sínai-félsziget
		A sínai tea kivitele.
		=1885. 9. 504. /V/

Smith, Adam
		Kautz Gyula: Smith Adam mint a közgazdaság-tudomány megalapítója.
		=1890. 14. 953–985.

só
		Az állami és hitelintézeti rakhelyek sókészlete 1867-ben.
		=1869. 6. 308–311. /V/

		A sóvári magyar kir. sófőzde 1869-ben.
		=1870. 7. 157. /V/

Social Science
		A Social Science kongresszusa.
		=1877. 1. 4. 140–142. /V/

Somogy vármegye
		A közmunkaerő és váltságdíjak Somogy vármegyében 1869-ben.
		=1869. 6. 316–317. /V/

		Széchényi Imre, Ifb.: Somogy vármegye közgazdasági és közművelődési állapota.
		=1892. 16. 257–297., 3 mell.

Sopron vármegye
		Sopronmegyei zsidó népiskolák 1862/3-ban.
		=1864. 6. 306–313. /V/

sorozás
		Tormay Károly: Az ujonczozási vizsgálatra vonatkozó adatok.
		=1861. 2. 107–114.

		Sorozás Szászországban 1867-ben.
		=1868. 5. 156–160. /V/

sorozás 
		Vargha Gyula: Népünk testi épsége az újoncozási adatok alapján.
		=1892. 16. 167–179.

sorsjáték
		Halász Sándor: A lottó Magyarországon és Ausztriában 1872–1887.
		=1889. 13. 661–667.

		Halász Sándor: Az osztálysorsjátékról.
		=1889. 13. 688–700.

		Halász Sándor: Az állami sorsjátékvállalatok.
		=1891. 15. 36–53.

Sóvár
		A sóvári magyar kir. sófőzde 1869-ben.
		=1870. 7. 157. /V/

Spanyolország
Nemzetgazdasági törvényhozás Magyarországon, Ausztriában, Németországban és Spanyolországban.
		=1874. 1. 69–72.

		Spanyolország borforgalma.
		=1884. 8. 268–269. /V/

		Adatok Spanyolországról.
		=1884. 8. 512–518. /V/

		Kereskedelmünk Spanyolországgal.
		=1884. 8. 690–695. /V/

statisztika
		Weninger Vince: Jelentés az V-ik nemzetközi statisztikai kongresszusról.
		=1863. 5. 142–171.

		Weninger Vince: A statisztika fontossága a tűzkár ellen biztosító társaságoknál.
		=1864. 6. 71–89.

		Konek Sándor: A berlini statisztikai szeminárium.
		=1864. 6. 161–174.

		Keleti Károly: Összehasonlító statisztika.
		=1868. 5. 132–150.

		Keleti Károly: A statisztikai tények alkalmazásáról.
		=1869. 6. 75–89.

		Keleti Károly: A hivatalos statisztika Magyarországon.
		=1869. 6. 161–236.

		Keleti Károly: Nézetek a statisztika tudományos állásáról.
		=1870. 7. 132–147.

		Horinka Imre: A statisztikai eszmék történeti fejlődése.
		=1881. 5. 1. 27–56.

statisztika 
		Földes Béla: A statisztikai szemináriumokról.
		=1882. 6. 7. 32–43.

		Az első statisztikai évkönyv.
		=1883. 7. 6. 45–49. /V/

		Nemzetközi statisztikai egyesület felállítása.
		=1885. 9. 393. /V/

		Központi statisztikai bizottság Franciaországban.
		=1885. 9. 403–404. /V/

		Nemzetközi statisztikai intézet.
		=1885. 9. 662–663. /V/

		Az adminisztratív statisztika állapotáról.
		=1885. 9. 663. /V/

Fekete Ignác: A legújabb statisztikai munka. Magyarország statisztikája. Keleti Károly és Jekelfalussy József közreműködésével szerk. Láng Lajos.
		=1887. 11. 55–63.

		A római statisztikai kongresszus.
		=1887. 11. 317–318. /V/

Kőrösi József: A statisztika statisztikája. Adalék a demográfia fejlődésének történetéhez.
		=1887. 11. 343–362.

		Heltai Ferenc: Könyvismertetés. Jekelfalussy József, Vargha Gyula.
		=1887. 11. 911–913.

		Acsády Ignác: Statisztika és történetírás.
		=1889. 13. 441–458.

		Keleti Károly: A statisztika hazai és nemzetközi mívelése.
		=1891. 15. 649–663.

		Jekelfalussy József: Statisztika és logika.
		=1891. 15. 946–952.

		Vargha Gyula: A statisztika szerepe a millenáris kiállításon.
		=1892. 16. 43–53.

		Jekelfalussy József: Még egyszer a statisztika és logika.
		=1892. 16. 54–60.

		Vargha Gyula: A hivatalos statisztikai évkönyvek.
		=1892. 16. 709–717.

Statisztikai Közlemények ld. még Nemzetgazdasági Szemle
		Toldy Ferenc: Előszó.
		=1861. 1. I–IV.

stóla-szabályzat
Szilágyi István közli: Két régi emlék. 1. Első, magyar nyelvű postai utasítás Szepesi Jánostól. – 2. Magyar nyelvű stóla-szabályzat a görög nem egyesült lelkészek számára Kazinczy Dénestől.
		=1883. 7. 3. 57–65.

strucc
		A strucctenyésztés.
		=1884. 8. 519. /V/

Stry
		Mándy Lajos: A munkács–stryi vasút kérdése.
		=1882. 6. 9. 38–49.

Svájc
		Svájc statisztikai adatai.
		=1863. 5. 312–315. /V/

		A magyar gabona a svájci piacokon.
		=1874. 1. 73. /V/

		Svájc vasutai.
		=1884. 8. 412–413. /V/

		Hízómarhakivitelünk Svájcba.
		=1884. 8. 769–772. /V/

		Idegen lakosság Svájcban.
		=1885. 9. 60–61. /V/

		Szeszkivitel Svájcba.
		=1886. 10. 85–86. /V/

		x. y.: A Svájcban működő életbiztosító intézetek és az állami felügyelet.
		=1891. 15. 794–805.

Svédország
Nemzetgazdasági törvényhozás Magyarországon, Ausztriában, Németországban, Olaszországban, Svédországban és Norvégiában.
		=1874. 1. 146–150.

		Svédország áruforgalma.
		=1884. 8. 411. /V/

		Svédország áruforgalma 1884-ben.
		=1886. 10. 86–87. /V/

szabadalom
		Borszéky Soma: A szabadalmi ügy.
		=1877. 1. 4. 130–134. /V/

		Hegedüs Sándor: A párizsi szabadalmi kongresszus és hazánk.
		=1880. 4. 189–197.

		Fekete Ignác: Szabadalmi jogunk reformja.
		=1884. 8. 46–75.

szabadalom 
		Frecskay János: A találmányok szabadalmazásának önállósítása.
		=1886. 10. 293–305.

		Szabadalmi ügyünk 1885-ben.
		=1886. 10. 386–391. /V/

Frecskay János közli: Két külföldi szakvélemény a szabadalmi törvényjavaslat felől. 1– . [A folytatást nem találtam meg.]
		=1887. 11. 124–138.

szabadkereskedelem
		Fenyvessy Adolf: A szabad kereskedés és védvám új világításban.
		=1878. 2. 3. 122–128. /V/

szállítási díjak
		Jellinek Mór: Gabonaszállítási díjak.
		=1862. 3. 286–287. /V/

Szaloniki
		Szalonichi forgalma monarchiánkkal.
		=1865. 9. 831–836. /V/

		György Endre: Blunt jelentése és Szaloniki kereskedelme.
		=1886. 10. 412–418.

Szamos-völgy
		Maurer Vilmos: A tervezett szamosvölgyi vasút előmunkálatai.
		=1879. 3. 136–147. /V/

szanálás
		György Endre: A kassa-oderbergi vasút szanálása.
		=1877. 1. 4. 135–139. /V/

szarvasmarhák
		Mándy Lajos: Marhatenyésztésünk és az európai húspiac.
		=1879. 3. 147–151. /V/

		Bethlen András: Marhatenyésztési érdekeink.
		=1879. 3. 239–258.

		A dán gazdák intézkedése a marhatenyésztés emelése tárgyában.
		=1886. 10. 526. /V/

Szászország
		Sorozás Szászországban 1867-ben.
		=1868. 5. 156–160. /V/

		A napilapok és hetilapok Szászországban 1855–1867.
		=1868. 5. 306. /V/

		Aratási kimutatás Szászországból 1846–1865.
		=1868. 5. 307. /V/

		Háziállatok Szászországban 1846–1965.
		=1868. 5. 307–308. /V/

Szászország 
		A húsfogyasztás Szászországban.
		=1868. 5. 308. /V/

		Vasérctermelés Szászországban 1859–1866.
		=1868. 5. 308. /V/

		Dobner Rudolf: A mezőgazdaság Szászországban.
		=1871. 8. 284–325.

		A szászországi népszámlálás 1871-ben.
		=1871. 8. 328. /V/

		A szász országos talajjavítási járadékbankra vonatkozó törvények.
		=1881. 5. 4. 143–151. /V/

		Szászország lakossága az 1885-i népszámlálás szerint.
		=1887. 11. 67–68. /V/

		A szász államvasutak 1885-ben.
		=1887. 11. 68–69. /V/

szatmári egyházmegye
Barsi József: Elemi tanügy a szatmári római katholikus egyházmegye területén 1861/2-ben.
		=1865. 1. 172–185.

Széchenyi István gróf
		Pólya Jakab: Gróf Széchenyi István minimum-javaslata és annak irodalma.
		=1883. 7. 5. 19–31.

Szeged
		Szeged város közköltség-előirányzata 1872-re.
		=1871. 8. 325. /V/

szegénység
		Széchényi Dénes: Falusi népünk elszegényedése.
		=1880. 4. 198–205.

		Pólya Jakab: A szegényügy.
		=1883. 7. 1. 44–57.

Székesfehérvár
		Barsi József: Az elemi tanügy állása a székesfehérvári püspöki megyében 1861/2-ben.
		=1863. 5. 89–99.

személyszállítás
		A személyforgalom Szerbiában.
		=1883. 7. 5. 86–87. /V/

		Heltai Ferenc: A vasúti személyszállítás reformja. 1– . [A folytatást nem találtam meg.]
		=1889.13. 161–171.

		Halász Sándor: A személyforgalom a magyarországi vízi utakon.
		=1892. 16. 246–251.

		Heltai Ferenc: A belga államvasutak személydíjszabásának története. 1–2.
		=1892. 16. 801–843.; 879–921.

szénbányászat
		Belgium szénbányászata 1860-ban.
		=1861. 2. 153. /V/

		Vas- és széntermelés.
		=1862. 4. 156. /V/

		A földkerekség kőszén- és vastermelése.
		=1864. 6. 158. /V/

		Franciaország kőszénbányászata 1853–1863.
		=1864. 6. 299. /V/

		A német vámterület széntermelése 1860–1866.
		=1868. 5. 309–310. /V/

		A széntermelés emelkedése.
		=1884. 8. 418–419. /V/

szénfogyasztás
		Anglia kőszén fogyasztása.
		=1885. 9. 394–395. /V/

széntelepek
		Franciaország kőszéntelepei.
		=1861. 2. 315. /V/

Szentgyörgy
		Szent György sz. k. város katonái.
		=1861. 2. 152. /V/

Szepes vármegye
		Sváby Frigyes: Szepes vármegye közgazdasági viszonyai.
		=1888. 12. 265–312.

szepesi egyházmegye
Barsi József: Elemi tanügy a szepesi római katholikus egyházmegye területén 1861/2-ben.
		=1865. 1. 96–109.

Szepesi János
Szilágyi István közli: Két régi emlék. 1. Első, magyar nyelvű postai utasítás Szepesi Jánostól. – 2. Magyar nyelvű stóla-szabályzat a görög nem egyesült lelkészek számára Kazinczy Dénestől.
		=1883. 7. 3. 57–65.

Szerbia
		A személyforgalom Szerbiában.
		=1883. 7. 5. 86–87. /V/

		Ausztria-Magyarország és Szerbia áruforgalma.
		=1885. 9. 134–139. /V/

		Az építészeti s bútorfának Szerbiába vitele.
		=1885. 9. 404. /V/

		Kiviteli kereskedelmünk Szerbiába.
		=1885. 9. 664–665. /V/

Szerbia 
		Szerbia külkereskedelme 1884-ben.
		=1865. 9. 830–831. /V/

		Sasvári Ármin közli: Az ipar Szerbiában.
		=1887. 11. 824–840.

szerencsétlenségek
		A vasúti szerencsétlenségek.
		=1884. 8. 271. /V/

szerződések
		Dessewffy Aurél: A kereskedelmi szerződések megújítása előtt.
		=1877. 1. 1. 72–90.

		Lónyay Menyhért: Néhány adat a vám- és kereskedelmi szerződéshez.
		=1878. 2. 1. 1–13.

szesz-egyedáruság
		Mudrony Pál: A szeszegyedáruság kérdése Németországban és hazánkban.
		=1886. 10. 118–132.

szeszadó
		Matlekovits Sándor: Olaszország szeszadó-politikája tekintettel a magyar szeszkivitelre.
		=1874. 1. 19–30.

		Ausztria szesztermelése és szeszadószolgáltatása.
		=1885. 9. 590–591. /V/

		Vargha Gyula: A szeszadó-reform Németországban.
		=1888. 12. 38–74.

szeszipar
		Poroszország szeszgyárai 1863-ban.
		=1864. 6. 301. /V/

		A szeszipar pangása.
		=1874. 1. 238. /V/

		A bulgár szesziparról.
		=1885. 9. 402–403. /V/

		Ausztria szesztermelése és szeszadószolgáltatása.
		=1885. 9. 590–591. /V/

		Fenyvessy Adolf: Két beteg ipar. (Cukoripar, szeszipar.)
		=1887. 11. 5–22.

Bosányi Endre: Szeszadótörvényhozásunk és a szeszfőzés kisipara az állampénzügyek és az alkoholizmus szempontjából.
		=1888. 12. 127–145.

szeszkivitel
		Szeszkivitel Svájcba.
		=1886. 10. 85–86. /V/

Szibéria
		György Aladár: A szibiriai nagy pacific-vasút.
		=1891. 15. 664–672.

Szicília
		Az agrumenkereskedés Szicíliában.
		=1885. 9. 61–62. /V/

Sziszek
		Sziszek áruforgalma.
		=1869. 6. 149–151. /V/

Szlavónia
		Horvát-Szlavon katonai határőrvidék.
		=1861. 2. 281–284. /V/

		Konek Sándor: A fekvő birtok mozgalma polgári Horvát-Szalvóniában.
		=1877. 1. 1. 63–71.

		Kőrösi József: Statisztikai adatok Dalmát-Szlavón-Horvátországról.
		=1877. 1. 2. 112–114. /V/

		A horvát-szlavón deficit.
		=1886. 10. 392–393. /V/

Bedő Albert: A Horvát- és Szlavónországokkal egyesített katonai határőrvidék beruházási alapja.
		=1889. 13. 929–934.

		Frangeš, Simon: Horvát-Szlavonországok bortermelése.
		=1890. 14. 931–944.

		Frangeš, Simon: Horvát-Szlavonországok gyümölcstermelése.
		=1890. 14. 1035–1040.

		Frangeš, Simon: A mezőgazdasági viszonyok Horvát-Szlavonországokban.
		=1890. 14. 1123–1139.

		Fenyvessy Adolf: A horvát kvóta.
		=1891. 15. 640–646.

szociális kérdések
		Kautz Gyula: A "szociális kérdés".
		=1880. 4. 321–339.

		Fenyvessy Ferenc: A német szociális bajok, s azok orvoslása az adóreform által.
		=1884. 8. 26–37.

		Fekete Ignác: A valutaügy és a szociális kérdés.
		=1884. 8. 316–324.

szocializmus
		A jelenkori szocializmusról.
		=1878. 2. 2. 151–152. /V/

		Nagy Ernő: A szocializmus.
		=1884. 8. 563–589.

szociálpolitika
		A Verein für Socialpolitik kongresszusa.
		=1877. 1. 4. 142–143. /V/

		Mudrony Pál: A német szociálpolitikai egylet közgyűlése.
		=1888. 12. 878–893.

Szombathely
		A szombathelyi püspöki megye iskolái.
		=1861. 1. 310. /V/

Barsi József: Elemi tanügy a szombathelyi róm. kath. egyházmegye területén 1861/2-ben.
		=1864. 6. 175–191.

szőlészet
		[Hunfalvy János] H. J.: A szőllőmívelés Erdélyben.
		=1861. 1. 289–291.

		Keleti Károly: Néhány adat Magyarország szőlőszeti statisztikájából.
		=1874. 1. 102–120.

		Borovszky Károly: Magyarország szőlőművelése és bortermelése.
		=1887. 11. 584–614.

szövetkezetek
		A németországi szövetkezetek 1882-ben.
		=1883. 7. 10. 83–85. /V/

		Magyar rizstermelő szövetkezet.
		=1884. 8. 404–405. /V/

		Ráth Zoltán: Az új német törvény a szövetkezetekről.
		=1889. 13. 935–949.

szövőipar
		Jekelfalussy József: A fonó- és szövőipar szerepe áruforgalmunkban és teendőink.
		=1889. 13. 271–291.

		Jekelfalussy József: Adatok a fonó- és szövőipar állása- és forgalmáról.
		=1889. 13. 314–326. /V/

sztrájk
		A munka lovagjai rend és az 1886. évi nagy vasúti sztrájk.
		=1887. 11. 750–757.

Szucsava
		Thaly Emil: A szucsavai vagy tölgyesi vasúti csatlakozás kérdése.
		=1879. 3. 61–110.

Szuezi-csatorna
		A suezi csatorna.
		=1883. 7. 6. 50–51. /V/

		A második szuezi csatorna.
		=1884. 8. 347. /V/

szükséglet
		Az európai államok évi jövedelme és szükséglete.
		=1862. 4. 153–154. /V/

tagosítás
		Lónyay Menyhért: Az úrbéri rendezés és tagosítás ügyének állása Magyarországon.
		=1865. 1. 5–71.

takarékbetétek
		dr. –: A takarékbetétek növekedésének okai.
		=1890. 14. 1139–1143.

takarékpénztárak
		Galgóczy Károly: Magyarországi takarékpénztárak. 1–4.
		=1861. 1. 89–105.; 2. 83–98.; 1862. 4. 24–46.; 5. 211–221.

		Magyarországi takarékpénztárak.
		=1868. 5. 298. /V/

		Az első hazai takarékpénztárról.
		=1877. 1. 2. 116–120. /V/

		Weisz Bernát Ferenc: Az iskolai takarékpénztárak Magyarországban.
		=1878. 2. 3. 1–23.

		Weisz Bernát Ferenc: Az iskolai takarékpénztárak Magyarországban 1879 június végén.
		=1879. 3. 477–508.

		Heim Péter: A postatakarékpénztári kérdés hazánkban.
		=1880. 4. 206–228.

		A postatakarékpénztárak.
		=1883. 7. 5. 81–84. /V/

		A postai takarékpénztárak Olaszországban 1876–1882.
		=1884. 8. 614–615. /V/

		A posta-takarékpénztári intézet Németországban.
		=1884. 8. 874–875. /V/

		Mándy Lajos: Posta-takarékpénztárak.
		=1885. 9. 295–319.

		A postatakarékpénztárak.
		=1886. 10. 374–375. /V/

		Angol postatakarékpénztári reformtörekvések.
		=1887. 11. 235–236. /V/

		Halász Sándor: A postatakarékpénztárakról. 1–2.
		=1887. 11. 767–789.; 891–910.

		Halász Sándor: A postatakarékpénztár csekk- és clearing forgalmáról.
		=1889. 13. 345–358.

		Székely Ferenc: Takarékpénztáraink reformja.
		=1890. 14. 309–317.

takarékpénztárak 
		Vargha Gyula: A magyarországi takarékbetétek 1840–1888.
		=1890. 14. 752–761.

		Halász Sándor: Takarékpénztári reformkérdések.
		=1890. 14. 767–783.

		Halász Sándor: A takarékpénztárak és az alsóbb néposztályok.
		=1891. 15. 319–336.

		Vargha Gyula: Néhány adat a takarékbetétek statisztikájához.
		=1891. 15. 466–469.

		Halász Sándor: Az iskolai takarékpénztárak Magyarországon.
		=1892. 16. 129–143.

talajjavítás
		Talajjavítási járadék – bankok Poroszországban.
		=1879. 3. 607–619. /V/

		Csillag Gyula: A talajjavítási és vízszabályozási hitelügy jogi szervezéséről.
		=1881. 5. 3. 90–112.

		A szász országos talajjavítási járadékbankra vonatkozó törvények.
		=1881. 5. 4. 143–151. /V/

		A kultúrmérnökség jelentése a talajjavításokról 1881-ben.
		=1882. 6. 4. 79–81. /V/

		Talajjavítások hazánkban.
		=1884. 8. 405–406. /V/

		Talajjavítások 1884-ben.
		=1885. 9. 322–326. /V/

		Pólya Jakab: Talajjavítási bank.
		=1886. 10. 161–201.

		Kvassay Jenő: A vízszabályozási és talajjavítási hitel törvényhozási rendezése.
		=1889. 13. 18–57.

		Csillag Gyula: A bajor talajjavítási hitelintézet.
		=1891. 15. 729–743.

találmányok
		Frecskay János: A találmányok szabadalmazásának önállósítása.
		=1886. 10. 293–305.

tanulmányi alap
		A vallás- és tanulmányi alapok jövedelmei.
		=1877. 1. 2. 123–125. /V/

tanügy
		A népnevelés és tanügy Franciaországban.
		=1862. 3. 303–306. /V/

		Barsi József: Elemi tanügy, a kalocsai érseki megye területén 1861/2.
		=1862. 4. 213–225.

tanügy 
		Barsi József: Elemi tanügy, az esztergami érseki egyházmegye területén 1861/2.
		=1862. 4. 275–315.

		Barsi József: Az elemi tanügy állása a székesfehérvári püspöki megyében 1861/2-ben.
		=1863. 5. 89–99.

		Barsi József: Elemi tanügy az egri érseki megye területén 1861/2-ben.
		=1863. 5. 100–122.

		Barsi József: Elemi tanügy a besztercebányai püspöki megye területén 1861/2-ben.
		=1863. 5. 123–136.

		Barsi József: Elemi tanügy a rozsnyói katholikus egyházmegye területén 1861/2-ben.
		=1863. 5. 222–234.

		Barsi József: Elemi tanügy a nagyváradi egyházmegyében 1861/2-ben.
		=1863. 5. 235–248.

		Barsi József: Elemi tanügy a nyitrai római kath. egyházmegye területén 1861/2-ben.
		=1863. 5. 249–261.

		Barsi József: Elemi tanügy a pécsi római kath. egyházmegyében 1861/62-ben.
		=1864. 6. 89–106.

		Barsi József: Elemi tanügy a győri róm. kath. egyházmegye területén 1861/2-ben.
		=1864. 6. 107–123.

Barsi József: Elemi tanügy a szombathelyi róm. kath. egyházmegye területén 1861/2-ben.
		=1864. 6. 175–191.

		Barsi József: Elemi tanügy a kassai római kath. egyházmegye területén 1861/2-ben.
		=1864. 6. 192–205.

Barsi József: Elemi tanügy a csanádi római katholikus egyházmegye területén 1861/2-ben.
		=1865. 1. 72–95.

Barsi József: Elemi tanügy a szepesi római katholikus egyházmegye területén 1861/2-ben.
		=1865. 1. 96–109.

Barsi József: Elemi tanügy a szatmári római katholikus egyházmegye területén 1861/2-ben.
		=1865. 1. 172–185.

		Barsi József: Elemi tanügy a váci római katholikus egyházmegye területén 1861/2-ben.
		=1865. 1. 186–203.

		Barsi József: Elemi tanügy a veszprémi k. egyházmegye területén 1864/5-ben.
		=1866. 2. 44–63.

Barsi József: A nyilvános elemi tanügy Magyarországban a r. kath. érsekségekben és püspökségekben 1861/2-ben.
		=1866. 2. 309–317.

		Barsi József: Az ágostai hitvallású evangélikusok egyházi és iskolai ügyei Erdélyben.
		=1871. 8. 127–171.

tanügy 
		Mándy Izidor: Adatok a gazdasági tanügy- és a ráfordított államsegélyről.
		=1877. 1. 4. 117–120. /V/

tanyák
		Csáky Gyula: A tanyabérrendszer.
		=1883. 7. 5. 1–18.

tarifa
		A vasúti tarifák szabályozása.
		=1874. 1. 237. /V/

		A francia vámtariffa.
		=1877. 1. 2. 126–127. /V/

Kilényi Hugó: Adatok Magyarország gabnakivitelének kérdéséhez az utolsó évtizedben. – Különös tekintettel a tarifaviszonyokra. – 1–2.
		=1880. 4. 395–480.; 536–574.

		Az osztrák vasutak gabona-tarifái.
		=1882. 6. 5. 85–87. /V/

		Fellner Simon: A vasúti tarifák reformálásának kérdéséhez. 1–4.
		=1884. 8. 89–126.; 177–193.; 273–315., 1 mell.; 353–371.

		Az angol tarifa törvényjavaslat.
		=1887. 11. 230–232. /V/

		Matlekovits Sándor: A francia vámtarifa-javaslat.
		=1891. 15. 401–430.

társadalom
		Dobránszky Péter: Természet és társadalom.
		=1877. 1. 1. 169–177.

		Zichy Jenő: Közgazdasági és társadalmi eszmetöredékek.
		=1882. 6. 9. 1–21.

		Pólya Jakab: “Haladás és ínség.” “Társadalmi kérdések.”
		=1885. 9. 593–611.

		Pólya Jakab: Az öröklési jog társadalmi és gazdasági szempontból.
		=1889. 13. 359–389.

társadalomtudomány
		A Social Science kongresszusa.
		=1877. 1. 4. 140–142. /V/

társulatok
		Kanitz József – Vargha Gyula: Magyarország egyletei és társulatai 1878-ban.
		=1881. 5. 1. 159–163. /V/

távirat
		Rácz Sándor: A belföldi távirati árszabás megváltoztatása.
		=1877. 1. 3. 136–138. /V/

		Távirati forgalom Oroszországban.
		=1883. 7. 9. 74–75. /V/

távirdák
		Telegrafügy.
		=1861. 1. 304. /V/

		Telegrafügy.
		=1861. 2. 299. /V/

		Távirdák hossza.
		=1862. 4. 156. /V/

		Magán-távirdavonalak fölállítása.
		=1874. 1. 235–237. /V/

		A magyarországi távirdák hálózata 1883-ban.
		=1884. 8. 772–773. /V/

		Távirdák hossza a Fokföldön.
		=1885. 9. 62–63. /V/

		Anglia posta s távirda forgalma.
		=1885. 9. 720–721. /V/

távíró
		Távíróhuzalok Európában 1881-ben.
		=1883. 7. 4. 90–93. /V/

		Új tenger alatti távíró Ausztráliában.
		=1884. 8. 270. /V/

		A tenger alatti távírók.
		=1884. 8. 398–399. /V/

tea
		Kína teakereskedelme.
		=1883. 7. 6. 74–77. /V/

		A sínai tea kivitele.
		=1885. 9. 504. /V/

tejgazdaság
		A tejgazdaság mai állása.
		=1886. 10. 391–392. /V/

telefon
		Ausztria telefonvonalai 1864-ben.
		=1865. 1. 159. /V/

telekkönyv
		Csillag Gyula: Telekkönyv és kataszter.
		=1884. 8. 194–213.

		A földbirtok telekkönyvi megterheltetése hazánkban.
		=1884. 8. 607–612. /V/

telepítés
		Kautz Gyula: Néhány irodalomtörténeti adat a hazai telepítés kérdéséhez.
		=1877. 1. 1. 30–40.

		Keleti Károly: A telepítés ügye Magyarországon.
		=1877. 1. 1. 41–62.

telepítés 
		Galgóczy Károly: A telepítések mai fontossága.
		=1879. 3. 1–36.

tengeri forgalom
		Tengerészeti forgalom Kínában.
		=1883. 7. 6. 67–69. /V/

		Kedvezményezett tengeri forgalmunk.
		=1884. 8. 768–769. /V/

tenyészállatok
		Tenyészállatok törzskönyve.
		=1886. 10. 442–444. /V/

termelés
Kovács Gyula: Az agio ingadozásának hatása a kereskedelmi forgalomra, a termelésre, a hitelre és kamatlábra. 1–3.
		=1881. 5. 2. 77–125.; 3. 1–46.; 4. 1–45.

termelési költség
		Pikler Gyula: Még egy szó a termelési költségekről.
		=1885. 9. 837.

termények
		A dunántúli megyék mezőgazdasági statisztikája.
		=1862. 3. 314–316. /V/

		Termesztmények ára Horvát-Tótországban 1868-ban.
		=1869. 6. 317–318. /V/

		Károlyi Sándor: Termény kivitelünk és a vízi utak.
		=1881. 5. 1. 96–151.

termés
		Vargha Gyula: Hivatalos statisztikánk és az idei termés.
		=1890. 14. 845–852.

		Vargha Gyula: Oroszország 1883–1890. évi aratása.
		=1891. 15. 630–640.

		x. y.: Oroszország 1891. évi termése.
		=1892. 16. 489–495.

természet
		Dobránszky Péter: Természet és társadalom.
		=1877. 1. 1. 169–177.

Thiers, Adolf
		György Endre: Adolf Thiers. Nekrológ.
		=1877. 1. 3. 128–129. /V/

Tisza
		Dékány Mihály: A Tiszaszabályozásról.
		=1877. 1. 3. 144–146. /V/

		Darányi Ignác: A Tiszavölgy kérdései.
		=1877. 1. 4. 70–85.

Tisza 
Dékány Mihály: Vízügyeink, különösen a Tiszaszabályozás és ármentesítés fejlődéséről. 1–2.
		=1878. 2. 3. 24–71.; 4. 97–113.

		György Endre: Gróf Károlyi Sándor emlékirata a Tiszaszabályozásról.
		=1879. 3. 623–627. /V/

Tisza vidék
		A tiszavidéki vasúttársaság 1867-ben.
		=1868. 5. 151–152. /V/

Tisza-mellék
		Weninger Vince: A tiszamelléki szab. kölcsönös tűzkártérítő társulat.
		=1862. 4. 120–123.

Tisza-völgy
		A tiszavölgyi vasúttársulat 1864-diki jelentése.
		=1865. 1. 137. /V/

		Károlyi Sándor: A tiszavölgyi társulathoz benyújtott emlékirat.
		=1881. 5. 2. 136–148. /V/

Tisza-völgyi vasút
		A tiszavölgyi vasúti társaság jövedelme 1860-ban.
		=1861. 1. 158. /V/

tiszai vasút
		A tiszai vasút 1861-ki üzlete.
		=1862. 3. 280–281. /V/

tisztviselők
		Az erdélyi nagyfejedelemségbeli tisztviselők fizetése.
		=1861. 2. 291. /V/

tőke
		Ráth Zoltán: A tőke közgazdasági fogalmáról.
		=1890. 14. 986–1002.

Tölgyes
		Thaly Emil: A szucsavai vagy tölgyesi vasúti csatlakozás kérdése.
		=1879. 3. 61–110.

Törökország
		Törökország nemzetgazdasági viszonyai.
		=1883. 7. 3. 72–73. /V/

		A dohánymonopólium Törökországban.
		=1883. 7. 6. 61. /V/

		A török vámpolitika.
		=1883. 7. 6. 77–79. /V/

		A török állam-adósság.
		=1884. 8. 84–87. /V/

		A török vasutak.
		=1885. 9. 502–503. /V/

történetírás
		Acsády Ignác: Statisztika és történetírás.
		=1889. 13. 441–458.

törvényhozás
		Konek Sándor: A magyarországi törvénykezés jelen statisztikájához.
		=1863. 5. 199–210.

		Magyar törvénykezési adatok 1865-ben.
		=1868. 5. 47–74.

Nemzetgazdasági törvényhozás Magyarországon, Ausztriában, Németországban és Spanyolországban.
		=1874. 1. 69–72.

Nemzetgazdasági törvényhozás Magyarországon, Ausztriában, Németországban, Olaszországban, Svédországban és Norvégiában.
		=1874. 1. 146–150.

Nemzetgazdasági törvényhozás Magyarországon, Poroszországban, Franciaországban, Oroszországban, Olaszországban és Romániában.
		=1874. 1. 227–231.

		Nemzetgazdasági törvényhozás Magyarországon, Württembergben és Bajorországban.
		=1874. 1. 377–387.

		György Endre: Az angol törvényhozás a vasutakról.
		=1874. 1. 473–479.

		Dobner Rudolf: Az adótörvényhozás.
		=1877. 1. 1. 197–198. /V/

		Kerkapoly Károly: Az ipartörvény módosításához.
		=1877. 1. 2. 73–92.

		Varró Péter: Vasúti részvénytársulataink és az új kereskedelmi törvény.
		=1879. 3. 157–172.

A vidéki érdekű vasutak a törvényhozás előtt. György Endre előadása. Lónyay Menyhért, Kerkapoly Károly és Keleti Károly felszólalása.
		=1880. 4. 102–136.

		1865 július 12-én kelt francia törvény a helyi érdekű és iparvasutakról.
		=1880. 4. 145–146. /V/

		A helyi érdekű vasutak tárgyában hozott 1879-ki új francia törvény.
		=1880. 4. 146–152. /V/

		Az olasz vasúthálózat kiegészítéséről szóló törvény.
		=1880. 4. 152–162. /V/

		Osztrák törvényjavaslat a vidéki érdekű vasutak kedvezményeire.
		=1880. 4. 174–175. /V/

		1880. évi XXXI. törvénycikk a helyi érdekű vasutakról.
		=1880. 4. 310–314. /V/

törvényhozás 
		A szász országos talajjavítási járadékbankra vonatkozó törvények.
		=1881. 5. 4. 143–151. /V/

		Heltai Ferenc: Az ipartörvény revíziója. 1–5.
		=1883. 7. 1. 1–43.; 2. 21–63.; 3. 33–56.; 4. 54–73.; 5. 45–75.

		Pólya Jakab: A parasztbirtokok öröklését szabályozó német törvények.
		=1883. 7. 3. 67–71. /V/

		Mándy Lajos: Az uzsora-törvény tárgyalása a képviselőházban.
		=1883. 7. 4. 74–83.

		Bernát István: A vízjogi törvény megalkotásához.
		=1883. 7. 5. 76–80.

		Pólya Jakab: Az új ír földbirtok-törvény.
		=1883. 7. 6. 39–44.

		Gyári törvény Oroszországban.
		=1884. 8. 348–349. /V/

		Heltai Ferenc: Az új ipartörvény és az állam s társadalom föladatai.
		=1884. 8. 425–451.

		Kovácsy Sándor: A vízjogi törvényjavaslat. 1–2.
		=1884. 8. 480–501.; 521–562.

		Biasini Domokos: A halászat rendezésének kérdéséhez.
		=1885. 9. 329–333.

Jakab Elek: Adalék Magyarország ásványvizei és gyógyfürdői törvényhozás útjáni rendezése kérdéséhez.
		=1886. 10. 28–41.

Frecskay János közli: Két külföldi szakvélemény a szabadalmi törvényjavaslat felől. 1– . [A folytatást nem találtam meg.]
		=1887. 11. 124–138.

		Az angol tarifa törvényjavaslat.
		=1887. 11. 230–232. /V/

		Matlekovits Sándor: Az ipartörvény hatása.
		=1887. 11. 270–309.

		Az észak-amerikai szövetségi vasúti törvény.
		=1887. 11. 615–630.

Bosányi Endre: Szeszadótörvényhozásunk és a szeszfőzés kisipara az állampénzügyek és az alkoholizmus szempontjából.
		=1888. 12. 127–145.

		Kvassay Jenő: A vízszabályozási és talajjavítási hitel törvényhozási rendezése.
		=1889. 13. 18–57.

		Balogh Vilmos: A mezőrendőrségről szóló törvényjavaslat ismertetése.
		=1889. 13. 196–220.

törvényhozás 
		dr. –: A munkásokra vonatkozó törvényhozás Franciaországban.
		=1889. 13. 235–241.

		Hegedüs Sándor: Újabb pénzügyi törvényeink jellemzéséhez.
		=1889. 13. 523–529.

		Bezerédj Viktor: A közutak- és vámokról szóló törvényjavaslat.
		=1889. 13. 829–852.

		Ráth Zoltán: Az új német törvény a szövetkezetekről.
		=1889. 13. 935–949.

		Ráth Zoltán: Az új porosz jövedelmi adótörvényjavaslat.
		=1891. 15. 507–526.

tőzsde
		Matlekovits Sándor: A tőzsde és az állam.
		=1870. 7. 161–221.

Trieszt
		Trieszt gabonakereskedelme 1861-ben.
		=1861. 2. 313. /V/

		Trieszt kereskedése gyarmati árukkal 1865-ben.
		=1866. 2. 143. /V/

		Barsi József: Trieszt hajóforgalma 1868-ban.
		=1868. 5. 262–271.

		Hajóforgalom Triesztből Dél-Amerikába.
		=1883. 7. 9. 71. /V/

tröszt
		Kohn Dávid: A trust.
		=1891. 15. 431–443.

tudományos intézetek
		Tudományos intézetek Franciaországban.
		=1862. 3. 307. /V/

tulajdonjog
		Földes Béla: A tulajdonjogról.
		=1882. 6. 2. 1–10.

Tunisz
		A tuniszi gabonaverseny.
		=1883. 7. 6. 58–60. /V/

tüzelőanyagok
		A főbb élelem és tüzelőszerek ára 1862-ben.
		=1862. 3. 159–160. /V/

		A főváros gabonakészlete, lisztkészlete és tüzelőanyagkészlete 1862–1864-ben.
		=1866. 2. 150–151. /V/

tűzkár
		Weninger Vince: A tiszamelléki szab. kölcsönös tűzkártérítő társulat.
		=1862. 4. 120–123.

		Weninger Vince: A statisztika fontossága a tűzkár ellen biztosító társaságoknál.
		=1864. 6. 71–89.

		Az erdélyi kölcsönös jég- és tűzkárbiztosító társaság 1864-diki közgyűlése.
		=1864. 6. 156. /V/

		Matlekovits Sándor: Állami tűzbiztosítás.
		=1871. 8. 169–283. [Tévesen ismételt lapszámozás.]

		A magyarországi tűzkárok 1874–1886.
		=1889. 13. 142–148. /V/

		Békés András: A tűzbiztosítás bajai.
		=1891. 15. 744–765.

		Vargha Gyula: Magyarország tűzkár-statisztikája.
		=1891. 15. 886–906.

udvartartás
		Az európai államok udvartartási költsége.
		=1862. 3. 157–158. /V/

újságbélyegek
		Újságbélyegek adóhivatali befizetése 1859–1868.
		=1868. 5. 296–297. /V/

uradalmak
		A korona és kamara-jószágok.
		=1863. 5. 267–274.

		Wágner László: A béllyei uradalom. 1–2.
		=1883. 7. 6. 1–18.; 7. 1–13.

úrbéri rendezés
		Lónyay Menyhért: Az úrbéri rendezés és tagosítás ügyének állása Magyarországon.
		=1865. 1. 5–71.

úrbéri telkek
		Kármentesített úrbéri telkek és zsellérek száma.
		=1862. 3. 146–150. /V/

utak
		Fest Vilmos: Magyarország útjai. 1–3.
		=1865. 1. 204–297.; 1886. 2. 161–232.; 1867. 3. 3–57., térk.

		Útfenntartás 1848–1865.
		=1869. 6. 142. /V/

		Új közlekedési út Középázsiában.
		=1883. 7. 9. 76. /V/

		Bezerédj Viktor: A közutak- és vámokról szóló törvényjavaslat.
		=1889. 13. 829–852.

útvámok
		Út- és hídvámok jövedelme 1850–1865.
		=1869. 6. 143. /V/

uzsora
		Keleti Károly: Hitel és uzsora.
		=1877. 1. 2. 56–72.

		Szilágyi Virgil: Uzsora és kamat-maximum.
		=1882. 6. 3. 48–60.

		Mándy Lajos: Az uzsora-törvény tárgyalása a képviselőházban.
		=1883. 7. 4. 74–83.

üzlet
		Matlekovits Sándor: Üzleti törekvések a versenyben.
		=1889. 13. 253–270.

Vác
		Barsi József: Elemi tanügy a váci római katholikus egyházmegye területén 1861/2-ben.
		=1865. 1. 186–203.

vadászat
		A vadászatból eredő összes jövedelem Franciaországban.
		=1861. 1. 315. /V/

		Vadászat és halászat.
		=1886. 10. 456–458. /V/

vagyon
		A r. cath. egyháznak vagyonáról.
		=1861. 1. 304–305. /V/

		Nagybritannia nemzeti vagyona.
		=1861. 1. 313–314. /V/

		Pest sz. k. városnak vagyona 1861-ben.
		=1861. 2. 274–277. /V/

		Az osztrák nemzeti bank vagyonállapota 1861-ben.
		=1861. 2. 296–297. /V/

		A magyar nemzeti múzeum vagyonállapota.
		=1861. 2. 300–302. /V/

		A bécsi nemzeti bank vagyona 1865-ben.
		=1866. 2. 138–139. /V/

		A vagyon gyarapodása Nagybritanniában.
		=1878. 2. 1. 172–173. /V/

		Egyiptom vagyoni állapota a katasztrófák után.
		=1884. 8. 266–268. /V/

		A francia nép vagyona.
		=1884. 8. 775–776. /V/

választások
		Az országgyűlési választók statisztikája.
		=1887. 11. 363–381.

választók
		Az országgyűlési követek választói 1865-ben.
		=1866. 2. 64–83.

vállalatok
		Weninger Vince: Néhány észrevétel a közvállalatok engedélyezéséről és ellenőrzéséről.
		=1865. 1. 122–137.

vallás
		Az emberiség vallás szerinti megoszlása.
		=1862. 4. 152–153. /V/

vallásalap
		A vallás- és tanulmányi alapok jövedelmei.
		=1877. 1. 2. 123–125. /V/

válóperek
		A püspöki házassági törvényszéknél előfordult válóperek 1856-tól.
		=1861. 1. 311. /V/

válság
		Piványi Ignác: A vasúti válság. 1–2.
		=1874. 1. 81–101.; 161–195.

váltó-árfolyamok
		Wickenburg Márk: A váltó-árfolyamokról.
		=1887. 11. 190–204.

váltságdíjak
		A közmunkaerő és váltságdíjak Somogy vármegyében 1869-ben.
		=1869. 6. 316–317. /V/

valuta
		Láng Lajos: A kettős valutáról.
		=1877. 1. 1. 159–168.

		Kautz Gyula: A fémpénz- és valutaügy.
		=1877. 1. 2. 1–46.

		Hegedüs Sándor: A párizsi nemzetközi valuta konferencia.
		=1881. 5. 2. 68–76.

		Mándy Lajos: A valutakérdés a párizsi pénzkonferencián.
		=1882. 6. 2. 11–28.

		Joób Lajos: A valutaügy Magyarországon.
		=1884. 8. 214–235.

		Fekete Ignác: A valutaügy és a szociális kérdés.
		=1884. 8. 316–324.

		Fekete Ignác: Valutapolitika és pénzverési statisztika.
		=1884. 8. 590–601.

valuta 
		Fekete Ignác: A legújabb bimetallista agitatio.
		=1885. 9. 409–421.

		Mudrony Pál: A valuta-kérdés külföldön és hazánkban.
		=1886. 10. 563–596.

		Pólya Jakab: Valuta és a gazdasági válság.
		=1886. 10. 680–697.

Pisztóry Mór: Az aranyvaluta elmélete és Németország újabb valuta-rendszerének következményei.
		=1887. 11. 161–173.

		Hertzka Tivadar: A magyar álláspont a valuta kérdésben.
		=1888. 12. 593–620.

		Pólya Jakab: A valutakérdés fejlődése a jelen században.
		=1889. 13. 615–647.

		Enyedi Lukács: A valutakérdésről.
		=1889. 13. 777–807.

		Székely Ferenc: Valutánk rendezéséről.
		=1890. 14. 101–127.

		Mandello Gyula: Valutánk rendezése.
		=1890. 14. 233–265.

		Tisza István: Néhány észrevétel Székely Ferenc úr bírálatára.
		=1890. 14. 638–639.

		Bamberger Béla: Egy valutarendezés története és sorsa.
		=1891. 15. 337–354.

vámegylet
		A papírpénzforgalom a német vámegylet államaiban 1850-ben és 1865-ben.
		=1867. 4. 122–125. /V/

		Dohánytermelés a [német] vámegyleti területen 1862–1865.
		=1868. 5. 307. /V/

vámterület
		A német vámterület nyersvas termelése 1860–1866.
		=1868. 5. 308. /V/

vámügy
		A német vámegylet 1861-ben.
		=1865. 1. 146–149. /V/

		A német vámegylet 1864-diki vámjövedelme.
		=1865. 1. 153. /V/

		Az olasz vámrendszer.
		=1866. 2. 143–146. /V/

		A papírpénzforgalom a német vámegylet államaiban 1850-ben és 1865-ben.
		=1867. 4. 122–125. /V/

vámügy 
		A német vámterület nyersvas termelése 1860–1866.
		=1868. 5. 308. /V/

		A német vámterület széntermelése 1860–1866.
		=1868. 5. 309–310. /V/

		Út- és hídvámok jövedelme 1850–1865.
		=1869. 6. 143. /V/

		Matlekovits Sándor: A vámügyi mozgalom Ausztriában.
		=1877. 1. 1. 121–135.

		A francia vámtariffa.
		=1877. 1. 2. 126–127. /V/

		Korizmics László: A pénzügyi vámok.
		=1877. 1. 4. 23–38.

		Herich Károly: Vámügyi tanulmányok.
		=1877. 1. 4. 86–107.

		Lónyay Menyhért: Néhány adat a vám- és kereskedelmi szerződéshez.
		=1878. 2. 1. 1–13.

		Láng Lajos: A védvám és a történelem. 1–2.
		=1878. 2. 1. 102–127.; 2. 89–118.

		Kovács Gyula: Az aranyvámról.
		=1878. 2. 1. 138–146. /V/

		A nemesércforgalom az osztrák-magyar vámterületen.
		=1878. 2. 1. 173. /V/

		Kovács Gyula: Az érték-sablon a közös vámterület kereskedelmi forgalmában.
		=1878. 2. 2. 144–150. /V/

		Fenyvessy Adolf: A szabad kereskedés és védvám új világításban.
		=1878. 2. 3. 122–128. /V/

		A német védővámos vasúti politika.
		=1878. 2. 3. 143–146. /V/

		Gorove István: A vámpolitika a védegylet korában.
		=1881. 5. 3. 81–89.

		Mándy Lajos: Oroszország bevételei a vámokból 1870–1879.
		=1881. 5. 3. 147–151. /V/

		Közös vámjövedelmek.
		=1882. 6. 8. 85–86. /V/

		A török vámpolitika.
		=1883. 7. 6. 77–79. /V/

		A német védvámrendszer hatása.
		=1883. 7. 9. 77–78. /V/

vámügy 
		Lukács Béla: Anglia fennálló vámrendszere.
		=1883. 7. 10. 1–32.

		A gabonavámok Belgiumban.
		=1885. 9. 143–144. /V/

		A vámkezelés költségei Franciaországban.
		=1887. 11. 684. /V/ [Tévesen ismételt lapszámozás.]

		Bezerédj Viktor: A közutak- és vámokról szóló törvényjavaslat.
		=1889. 13. 829–852.

		Matlekovits Sándor: A vámok hatásáról.
		=1890. 14. 563–593.

Vargha Gyula: Monarchiánk és Németország gabonával való ellátása, a kötendő kereskedelmi és vámszerződés szempontjából.
		=1890. 14. 1064–1075.

Matlekovits Sándor: Az Északamerikai Egyesült-Államok legújabb vám- és kereskedelmi politikája.
		=1891. 15. 3–35.

		Matlekovits Sándor: A francia vámtarifa-javaslat.
		=1891. 15. 401–430.

		Lewitter Miksa: A gabonavámok hatása Franciaországban.
		=1891. 15. 543–548.

		Matlekovits Sándor: Az új vámszerződések.
		=1892. 16. 3–42.

		Matlekovits Sándor: A legnagyobb kedvezés és a különbözeti vámok.
		=1892. 16. 547–570.

vándoripar
		Braun Sándor: A vándoripar szabályozása.
		=1890. 14. 128–141.

vármegyék
		A magyar megyék kiterjedése, népessége, adózása.
		=1861. 2. 286–288. /V/

		Gajári Ödön: Néhány szó a vármegyékről.
		=1889. 13. 739–746.

városgazdálkodás
		Kőrösi József: Európai nagyvárosok háztartása.
		=1885. 9. 84–97.

vas
		Vas- és széntermelés.
		=1862. 4. 156. /V/

		A földkerekség kőszén- és vastermelése.
		=1864. 6. 158. /V/

vas 
		Felső-magyarországi vasipar 1865-ben.
		=1867. 4. 127–128. /V/

		A német vámterület nyersvas termelése 1860–1866.
		=1868. 5. 308. /V/

		Vas- és acélkivitel Nagybritániából 1881–1883.
		=1884. 8. 417. /V/

		Kerpely Antal: A magyar vasgyárak, homárok és vasgyártmányok ismertetése.
		=1885. 9. 193–207.

		Ráth Zoltán: A vastermelés múltjából és jövőjéből.
		=1891. 15. 311–315.

vasérc
		Vasérctermelés Szászországban 1859–1866.
		=1868. 5. 308. /V/

vasút
		Az osztrák állami vasúti társaság jövedelme 1860-ban.
		=1861. 1. 158. /V/

		A tiszavölgyi vasúti társaság jövedelme 1860-ban.
		=1861. 1. 158. /V/

		Vasutak.
		=1861. 1. 298–302. /V/

		Franciaország vaspályái.
		=1861. 2. 140–147. /V/

		Belgiom vaspályái.
		=1861. 2. 147. /V/

		Ausztria és Németország vaspályái.
		=1861. 2. 148–149. /V/

		Poroszország vaspályái 1860 végén.
		=1861. 2. 149–150. /V/

		Az osztrák vaspályák jövedelme.
		=1861. 2. 150. /V/

		Németország vasutai 1861-ben.
		=1861. 2. 314. /V/

		Franciaország vaspályái 1861-ben.
		=1861. 2. 314. /V/

		Nagybritannia vasutai 1861-ben.
		=1861. 2. 315. /V/

		A tiszai vasút 1861-ki üzlete.
		=1862. 3. 280–281. /V/

vasút 
		Lónyay Menyhért: A hazánk területén létesült vasutak ismertetése.
		=1862. 4. 102–119.

		Vasutak hossza.
		=1862. 4. 156. /V/

		A francia vasutak 1862 első felében.
		=1862. 4. 317–318. /V/

Lónyay Menyhért: Az osztrák örökös tartományokban és Magyarországban kamatbiztosítás mellett épült vasutak viszonya az államhoz.
		=1863. 5. 175–187.

		Adatok a vasutakról.
		=1863. 5. 309–311. /V/

		Olaszország vaspályái.
		=1864. 6. 160. /V/

		A porosz vaspályák.
		=1864. 6. 160. /V/

		A tiszavölgyi vasúttársulat 1864-diki jelentése.
		=1865. 1. 137. /V/

		Az Amerikai Egyesült Államok vasútai 1865-ben.
		=1865. 1. 159. /V/

		Ausztria vasútjai 1854–1864.
		=1865. 1. 330–331. /V/

		Az osztrák vasutak 1865-ben.
		=1866. 2. 142–143. /V/

		A német vasutak 1866–67-ben.
		=1867. 3. 306–307. /V/

		Barsi József: A vasút befolyása a népesedésre.
		=1867. 4. 129–148.

		A tiszavidéki vasúttársaság 1867-ben.
		=1868. 5. 151–152. /V/

		Az állami vasúttársaság 1867-ben.
		=1868. 5. 152–154. /V/

		A déli vasúttársaság 1867-ben.
		=1868. 5. 155–156. /V/

		Tirscher Pál: A magyar vasúti-hálózat 1868-ban.
		=1868. 5. 272–278.

A déli vasúttársaság és a francia vasútvonalak forgalmának, jövedelmének és költségeinek összehasonlítása 1867-ben.
		=1868. 302–303. /V/

vasút 
		Az olasz vasutak.
		=1868. 5. 310. /V/

		A munkások szállítása vasúton 1868–1869.
		=1869. 6. 313–316. /V/

		György Endre: A keleti vasúti csatlakozások nemzetgazdasági jelentősége.
		=1874. 1. 31–54.

		Déloroszország vasutai és Odessa kereskedelme 1873-ban.
		=1874. 1. 77–78. /V/

		Piványi Ignác: A vasúti válság. 1–2.
		=1874. 1. 81–101.; 161–195.

		A magyar vasutak bevételei 1874 első felében.
		=1874. 1. 151–153. /V/

		A magyar korona területén épülő vaspályák.
		=1874. 1. 153–154. /V/

		Oroszország vasutai 1873-ban.
		=1874. 1. 209–211.

		A vasúti tarifák szabályozása.
		=1874. 1. 237. /V/

		György Endre: Az angol törvényhozás a vasutakról.
		=1874. 1. 473–479.

		Hieronymi Károly: A magyar vasutak pénzügyi jövője.
		=1877. 1. 1. 91–120.

		Szabó Jenő: Néhány szó a vasutak csoportosításáról.
		=1877. 1. 2. 93–109. [Kiegészítés: 4. 116–117. /V/]

		Thaly Emil: Gabnakivitelünk és vasutaink exportképessége.
		=1877. 1. 3. 43–84.

		György Endre: A kassa–oderburgi vasút szanálása.
		=1877. 1. 4. 135–139. /V/

		A magyar vasutak és a kocsirakományi árszabás.
		=1878. 2. 1. 163–171. /V/

		A vasúti és hajózási főfelügyelőség jelentése 1877-ből.
		=1878. 2. 3. 131–138. /V/

		A német védővámos vasúti politika.
		=1878. 2. 3. 143–146. /V/

		Kenessey Albert: A rendes- és keskenynyomú vasutakról.
		=1878. 2. 4. 141–144. /V/

		Thaly Emil: A szucsavai vagy tölgyesi vasúti csatlakozás kérdése.
		=1879. 3. 61–110.

vasút 
		Maurer Vilmos: A tervezett szamosvölgyi vasút előmunkálatai.
		=1879. 3. 136–147. /V/

		Varró Péter: Vasúti részvénytársulataink és az új kereskedelmi törvény.
		=1879. 3. 157–172.

		Thaly Emil: A budapest–zimonyi vasút.
		=1879. 3. 259–306.

		Vasúti különbözeti díjszabások.
		=1879. 3. 313–314. /V/

		Vörös László: Angol-India vasútai.
		=1879. 3. 317–360.

		Varró Péter: Állami, magán vagy vegyes vasútkezelési rendszer.
		=1879. 3. 509–550.

A vidéki érdekű vasutak a törvényhozás előtt. György Endre előadása. Lónyay Menyhért, Kerkapoly Károly és Keleti Károly felszólalása.
		=1880. 4. 102–136.

		1865 július 12-én kelt francia törvény a helyi érdekű és iparvasutakról.
		=1880. 4. 145–146. /V/

		A helyi érdekű vasutak tárgyában hozott 1879-ki új francia törvény.
		=1880. 4. 146–152. /V/

		Az olasz vasúthálózat kiegészítéséről szóló törvény.
		=1880. 4. 152–162. /V/

		A vidéki érdekű vasutak építésének segélyezése Poroszországban.
		=1880. 4. 163–165. /V/

		A vidéki érdekű vasutak engedélyezési szabványfeltételei Poroszországban.
		=1880. 4. 165–173. /V/

		Osztrák törvényjavaslat a vidéki érdekű vasutak kedvezményeire.
		=1880. 4. 174–175. /V/

		1880. évi XXXI. törvénycikk a helyi érdekű vasutakról.
		=1880. 4. 310–314. /V/

		Thaly Emil: A magyar délnyugoti vasút helyes irányának megválasztása.
		=1880. 4. 340–373.

		György Endre: A magyar vasúti politika.
		=1880. 4. 481–484. /V/

		Az állami biztosítást élvező vasutak 1881. évi üzletelőirányzatai.
		=1880. 4. 620–623. /V/

		Kállay Béni: Néhány szó a vidéki vasutakról általában.
		=1881. 5. 1. 73–95.

		Vörös László: Az állami vasútkezelési rendszer előnyei.
		=1881. 5. 1. 152–158.

vasút 
		Földes Béla: Az államvasúti rendszer kérdése az olasz parlament előtt.
		=1882. 6. 4. 1–22.

		György Endre: Adalékok az első magyar vasút történetéhez.
		=1882. 6. 4. 50–76.

		Az osztrák vasutak gabona-tarifái.
		=1882. 6. 5. 85–87. /V/

		A föld vasúthálózata 1881-ben.
		=1882. 6. 7. 76–78. /V/

		Mándy Lajos: A munkács–stryi vasút kérdése.
		=1882. 6. 9. 38–49.

		Orosz vasutak.
		=1882. 6. 9. 82–84. /V/

		A vasutak államosítása Poroszországban.
		=1883. 7. 2. 90–93. /V/

		Az Eufrátesz völgyi vasút.
		=1883. 7. 3. 79. /V/

		A közép-ázsiai vasúthálózat.
		=1883. 7. 4. 93–94. /V/

		Az új nagy keleti vasúthálózat.
		=1883. 7. 7. 68–74. /V/

		Vasutak Kínában.
		=1883. 7. 8. 75. /V/

		Transzkontinentális vasút Kína és Európa között.
		=1884. 8. 83–84. /V/

		Fellner Simon: A vasúti tarifák reformálásának kérdéséhez. 1–4.
		=1884. 8. 89–126.; 177–193.; 273–315., 1 mell.; 353–371.

		A vasúti szerencsétlenségek.
		=1884. 8. 271. /V/

		Uray Zoltán: Kizárólagos kocsihasználat.
		=1884. 8. 325–331.

		Svájc vasutai.
		=1884. 8. 412–413. /V/

		Vasút Perzsián át.
		=1884. 8. 423. /V/

		Mándy Lajos: Helyi érdekű vasutaink.
		=1884. 8. 617–627.

		Uray Zoltán: Áruszállítás vasúton.
		=1884. 8. 637–659.

vasút 
		Orosz vasutak.
		=1884. 8. 780–781. /V/

		Az Egyesült-Államok vasúti hálózata.
		=1885. 9. 63. /V/

		A magyarországi rendes vágánytávlatu vasutak forgalmi eszközeinek létszáma.
		=1885. 9. 215. /V/

		A közúti vasutak Nagybritanniában.
		=1885. 9. 221. /V/

		Az orosz vasutak államosítása.
		=1885. 9. 223–226. /V/

		Az indiai vasutak.
		=1885. 9. 401. /V/

		A holland vasutak 1882–1883.
		=1885. 9. 404–405. /V/

		A török vasutak.
		=1885. 9. 502–503. /V/

		A föld vasutai.
		=1885. 9. 591. /V/

		A helyi érdekű vasutak.
		=1885. 9. 666–667. /V/

		A m. k. államvasutak üzletei 1884-ben.
		=1885. 9. 713–717. /V/

		Z. V.: A keleti vasutak bulgáriai csatlakozása.
		=1886. 10. 368–372.

		György Endre: Blunt jelentése és Szaloniki kereskedelme.
		=1886. 10. 412–418.

		Képessy Árpád: A magyar államvasutak jellege.
		=1886. 10. 438–442. /V/

		A magyar királyi vasúti felügyelőség évi jelentése 1885-ben.
		=1886. 10. 514–517. /V/

		A vasúti szakoktatás.
		=1886. 10. 517–519. /V/

		Orosz vasutak.
		=1886. 10. 631. /V/

		Képessy Árpád: Vasútaink egészségügye 1885-ben.
		=1886. 10. 644–654.

		Nemzetközi közúti vaspályaegyesület.
		=1886. 10. 787. /V/

vasút 
		A transkaspi vasút.
		=1887. 11. 65–67. /V/

		A szász államvasutak 1885-ben.
		=1887. 11. 68–69. /V/

		Hajnal Vilmos: A vicinális vasutak és az állam.
		=1887. 11. 91–108.

		A porosz államvasutak 1887–1888.
		=1887. 11. 153–154. /V/

		Az oroszországi vasutakról.
		=1887. 11. 236–237. /V/

		Az észak-amerikai szövetségi vasúti törvény.
		=1887. 11. 615–630.

		A munka lovagjai rend és az 1886. évi nagy vasúti sztrájk.
		=1887. 11. 750–757.

		A keleti vasutakra vonatkozó okmányok.
		=1888. 12. 427–488.

		Az angol vasúti Clearing-House.
		=1888. 12. 683–710.

		Neményi Ambrus: Kamatbiztosítást élvező vasutak és államosítás Magyarországon.
		=1889. 13. 72–80.

		Heltai Ferenc: A vasúti személyszállítás reformja. 1– . [A folytatást nem találtam meg.]
		=1889.13. 161–171.

		Jekelfalussy József: A vasutak szerepe állami háztartásunkban.
		=1891. 15. 126–149.

		Neumann Károly: A magyar királyi államvasutak új árudíjszabása.
		=1891. 15. 209–234.

		György Aladár: A szibériai nagy pacific-vasút.
		=1891. 15. 664–672.

		Smialovszky Valér: Néhány szó vasúti politikánkról.
		=1891. 15. 1086–1102.

		Heltai Ferenc: A belga államvasutak személydíjszabásának története. 1–2.
		=1892. 16. 801–843.; 879–921.

védegylet
		Gorove István: A vámpolitika a védegylet korában.
		=1881. 5. 3. 81–89.

védővám
		Matlekovits Sándor: A kikészítési eljárás és a védvám.
		=1877. 1. 3. 1–18.

védővám 
		Láng Lajos: A védvám és a történelem. 1–2.
		=1878. 2. 1. 102–127.; 2. 89–118.

		Fenyvessy Adolf: A szabad kereskedés és védvám új világításban.
		=1878. 2. 3. 122–128. /V/

		A német védvámrendszer hatása.
		=1883. 7. 9. 77–78. /V/

végrendelet
Konek Sándor: A magyar egyetemi alapítványok gyarapodása bold. Schordán végrendelete folytán.
		=1862. 3. 143–145.

verseny
		Az orosz verseny.
		=1883. 7. 2. 94–95. /V/

		Gabonánk versenyképessége.
		=1884. 8. 397–398. /V/

		Matlekovits Sándor: Üzleti törekvések a versenyben.
		=1889. 13. 253–270.

Veszprém
		Barsi József: Elemi tanügy a veszprémi k. egyházmegye területén 1864/5-ben.
		=1866. 2. 44–63.

vesztegintézetek
		A vesztegintézetek szervezése.
		=1877. 1. 2. 122. /V/

veszteség
		A nyereség és veszteség az áralakulásnál.
		=1887. 11. 740–749.

világpiac
		Galgóczy János: A keleti világkereskedés jövő útvonalai.
		=1878. 2. 3. 72–82.

Bernát István: A magyar malomipar állása a világpiacon, különös tekintettel az amerikai viszonyokra.
		=1888. 12. 1–15.

villamos energia
		A gázenergia és villamosenergia.
		=1883. 7. 9. 72–73. /V/

		Rácz Sándor: Kereskedelem a villamossággal és a villammonopólium.
		=1886. 10. 655–679.

vízépítés
		Vízépítési költségek.
		=1868. 5. 156. /V/

vízi utak
		Bodoki Lajos: Franciaország vízi útjai és csatornahálózata.
		=1880. 4. 315–319. /V/

		Károlyi Sándor: Termény kivitelünk és a vízi utak.
		=1881. 5. 1. 96–151.

		Krisztinkovich Ede: Vízi utaink államosítása.
		=1882. 6. 7. 44–56.

		A vízi utak forgalma Németországban.
		=1884. 8. 350. /V/

		Halász Sándor: A személyforgalom a magyarországi vízi utakon.
		=1892. 16. 246–251.

		Halász Sándor: Az áruforgalom a magyarországi vízi utakon.
		=1892. 16. 393–401.

vízjog
		Dell' Adami Rezső: A vízi jog szabályozásához.
		=1882. 6. 8. 47–66.

		Bernát István: A vízjogi törvény megalkotásához.
		=1883. 7. 5. 76–80.

		Kovácsy Sándor: A vízjogi törvényjavaslat. 1–2.
		=1884. 8. 480–501.; 521–562.

vízrajz
		Hydrographiai hivatal.
		=1866. 10. 451–453. /V/

vízszabályozás
		Víz- és folyamszabályozási költségek 1848–1865.
		=1869. 6. 141. /V/

		A somogyi Balaton-lecsapoló társulat pénzügyi helyzete.
		=1869. 6. 307. /V/

Lónyay Menyhért: A vízszabályozási társulatokról, különös tekintettel az öntözés kérdésére.
		=1877. 1. 1. 1–29.

		Dékány Mihály: A Tiszaszabályozásról.
		=1877. 1. 3. 144–146. /V/

Dékány Mihály: Vízügyeink, különösen a Tiszaszabályozás és ármentesítés fejlődéséről. 1–2.
		=1878. 2. 3. 24–71.; 4. 97–113.

		Fenyvessy Adolf: A vízszabályozás Poroszországban.
		=1879. 3. 361–379.

		György Endre: Gróf Károlyi Sándor emlékirata a Tiszaszabályozásról.
		=1879. 3. 623–627. /V/

vízszabályozás 
		A budapesti Duna-szakasz szabályozása.
		=1880. 4. 300–310. /V/

		Türr István: A vizekről.
		=1881. 5. 3. 64–80.

		Csillag Gyula: A talajjavítási és vízszabályozási hitelügy jogi szervezéséről.
		=1881. 5. 3. 90–112.

		Horánszky Nándor: A vízszabályozási ügyek adminisztrációja és a teherviselés kérdése.
		=1882. 6. 4. 32–49.

		A budapesti Duna-rész szabályozása 1870–1884.
		=1885. 9. 826–827. /V/

		Kvassay Jenő: A vízszabályozási és talajjavítási hitel törvényhozási rendezése.
		=1889. 13. 18–57.

vízügy
Dékány Mihály: Vízügyeink, különösen a Tiszaszabályozás és ármentesítés fejlődéséről. 1–2.
		=1878. 2. 3. 24–71.; 4. 97–113.

Weninger Vince
		Konek Sándor: Weninger Vince. Nekrológ.
		=1880. 4. 280–296.

Württemberg
		Nemzetgazdasági törvényhozás Magyarországon, Württembergben és Bajorországban.
		=1874. 1. 377–387.

		Bernát István: Az iparoktatás fejlődése Württembergben.
		=1889. 13. 950–960.

		Bernát István: Az ipar fejlesztése Württembergben 1848. óta.
		=1890. 14. 328–341.

zálogkölcsön
		A bécsi zálogkölcsön-társulat.
		=1867. 3. 308. /V/

zárdák
		A zárdák és személyzetük Magyarországon és Erdélyben 1867-ben.
		=1870. 7. 160. /V/

zárszámadás
		Az 1867-ki zárszámadás.
		=1874. 1. 479–480. /V/

Zimony
		Thaly Emil: A budapest–zimonyi vasút.
		=1879. 3. 259–306.

Zólyom vármegye
		Grünwald Béla: Zólyommegye közgazdasági viszonyai.
		=1887. 11. 241–269.

zöldség
		A gyümölcs- és zöldség-termelésről Angliában.
		=1887. 11. 318–319. /V/

zsellérek
		Kármentesített úrbéri telkek és zsellérek száma.
		=1862. 3. 146–150. /V/

zsidók
		Sopronmegyei zsidó népiskolák 1862/3-ban.
		=1864. 6. 306–313. /V/

		A zsidók Oroszországban.
		=1885. 9. 734. /V/