A Közgazdasági Szemle

repertóriuma

1893—1949

Összeállította:

Hernádi László Mihály

PÉCS
2006

Előszó az átdolgozott repertóriumhoz

A repertórium első változatát 1983-ban adta ki a Statisztikai Kiadó Vállalat. 2004 augusztusában nyugállományba vonulván a pécsi Egyetemi Könyvtárból, fölmerült az ötlet, hogy az általam eddig elkészített 6 bibliográfiából és 17 repertóriumból minél többet vigyünk a könyvtárunk honlapjára, reményeink szerint segítve ezzel a kutatók munkáját.
A digitalizálás során lehetőségünk adódott a szükséges változtatásokra és újabb szerkesztési elvek alkalmazására., így ez a munkám jelentős eltéréseket mutat az 1983-as kiadáshoz képest.

Jó böngészést kívánok minden érdeklődőnek.

Pécs, 2006. május 14.						Dr. Hernádi László Mihály
								     könyvtári főtanácsos,
								   ny. főigazgató-helyettes

BEVEZETÉS

A folyóiratról

A Közgazdasági Szemle előzményeinek alakulását – a cím, az évfolyamszámozás, a szerkesztők változását és a szerkesztői célkitűzéseket – így foglalta össze 1894-ben Jekelfalussy József, az akkori szerkesztő: “Csengery Antal indítványára s Hunfalvy János szerkesztésében már 1861-ben megindult a Statisztikai Közlemények czímű folyóirat, mint a nevezett bizottság kiadványa és munkálatainak eredménye; 1865-ben Statisztikai és nemzetgazdasági közlemények czímet vett fel, 1869-ben pedig Keleti Károly szerkesztésébe ment át s maradt 1871-ig bezárólag, mely évvel a folyóirat megszűnt, de már 1874-ben gr. Lónyay Menyhért kezdeményezésére új életre ébredt, Halász Imre szerkesztése alatt. Részvéthiány miatt azonban egyelőre ismét abbahagyatott s csak 1877-ben támadt fel újra s most már véglegesen, halottaiból.
A folyóiratot épen egy évtizedig (1877–1886) György Endre szerkesztette, a következő két évben pedig Heltai Ferencz, míg az 1889. évtől kezdve a magyar tud. Akadémia bizalma engem tisztelt meg a nagyfontosságú, de egyúttal sok gondot és fáradtságot okozó szerkesztői tiszt betöltésével.
Programmomat a szerkesztés átvételekor, röviden összefoglalva, következőleg vázoltam:
A Nemzetgazdasági Szemle, mint eddig úgy ezután is tisztán objectív, tudományos álláspontról fogja méltatni a nemzetgazdaság, pénzügy és statisztika körében felmerült kérdéseket, nem különben a magyar gazdaság-történetet s kultúréletünk összes viszonyait. Hogy azonban közgazdasági életünk fejlődésére is minél közvetlenebb hatást gyakorolhasson, kiváló gondot fog fordítani a fontosabb napi kérdések alapos megvitatására,…
A folyóirat tartalma… kibővíttetvén, hogy ez külsőleg is kifejezést nyerjen, a Nemzetgazdasági Szemle czímét Közgazdasági és Közigazgatási Szemlé-re változtattam, egyúttal a német mintán hibásan képzett nemzetgazdaság szó helyett, a helyesebb s újabban általánosan használt közgazdaság szót alkalmazva…
El is fogytak lassanként teljesen a Szemle közigazgatási írói s a folyóirat maradt tényleg az, a mi eleinte volt, tisztán közgazdasági szemle.
Ily viszonyok közt nem tartom czélszerűnek a folyóirat jelenlegi czímét továbbra is megtartani, mely hamis czégérként többet ígér, mint a mennyit nyújt. A jövő évtől kezdve tehát a folyóirat egyszerűen Közgazdasági Szemle leend, megtartva a magyarosabb kifejezést továbbra is.”
1894-ben a folyóiratéhoz hasonló célokkal alakult meg a Magyar Közgazdasági Társaság ( a továbbiakban MKT). Ez újabb lendületet adott a folyóiratnak is:
“Ily körülmények közt egész bizalommal tekintek a Közgazdasági Szemle új korszaka elé, fáradozásom jutalmát abban keresve, hogy a magyar tud. Akadémia megbízásából szerkesztett emez egyetlen magyar közgazdasági folyóirat minél szélesebb körben szolgálja a közgazdasági tudomány és a magyar közgazdaság ügyének érdekeit.” (Közgazdasági Szemle 1894. 18. évf. 1145–1152. p.)

Amint a szerkesztők is megjegyzik egy helyütt, a Közgazdasági Szemle nemcsak a Nemzetgazdasági Szemlét, hanem az MTA Statisztikai Bizottmánya által 1861-ben megindított folyóiratot is méltán tekintheti elődjének. Indokolt tehát, hogy a címváltozásokról és a szerkesztőkről a folyóirat megindításától kezdve nyújtsunk áttekintést:

Címek:

– Statisztikai Közlemények				1861–1864		1–6. köt.
– Statisztikai és Nemzetgazdasági Közlemények	1865–1871		1–8. köt.
– Nemzetgazdasági Szemle			       	    1874		         	1. köt.
– Nemzetgazdasági Szemle Új folyam		1877–1892	             1–16. évf.
– Közgazdasági és Közigazgatási Szemle		1893–1894	           17–18. köt.
– Közgazdasági Szemle				1895–1949	           19–72. évf.

Szerkesztők:

– Hunfalvi János					1861–1868
– Keleti Károly					1869–1871
– Halász Imre					       1874
– György Endre					1877–1886
– Heltai Ferenc					1887–1888
– Jekelfalussy József				1889–1899
– Hegedűs Lóránt és Mandelló Gyula		1900–1909
– Mandelló Gyula					1910–1918
– Bud János és Buday László			    1922
– Buday László					1923–1924
– Heller Farkas					1925–1949

Rovatok 1893-tól:

– Ankétok						1920–1921
– Értekezések					1893–1922
– Havi Szemle					       1900
– Irodalmi Szemle					1893–1899
– Ismertetések, könyvismertetés			1900–1922,	1925–1949
– Könyvszemle					1893–1899, 	1926–1929
– Közgazdasági Havi Krónika			1893–1894
– Közgazdasági Hírek				1922–1925
– Közgazdasági Irodalom				1900–1905
– Közgazdasági Krónika /KK/			1923–1931
– Közlemények /K/				1893–1899,	1915–1922,
							1925–1949
– Közlemények és ismertetések			1900–1914,	1923–1924
– Külföldi Folyóiratok Szemléje			1926–1949
– Magyar Közgazdasági Társaság Értesítője		1895–1899
– Pénzügyi és Közgazdasági Közlemények		1920–1921
– Statisztikai Értesítő				1893–1899
– Tanácskozmányok				1922–1923
–Tanulmányok					1923–1949

Egyes rovatok között – elnevezésük különbözősége ellenére is – szembeötlő tartalmi egyezés tapasztalható, ami sokkal inkább érdembeli folyamatosságra utal, mint a rovatokhoz tartozó időhatárok.
A folyóirat 1903-tól tájékoztat a bankokról, pénzintézetekről és iparvállalatokról, 1914-től pedig az MKT éves beszámolóit, közgyűléseinek összefoglalóit közli rendszeresen. E kettőt és a Közgazdasági Havi Krónika, Irodalmi Szemle, Könyvszemle, Ismertetések, könyvismertetés rovatokat terjedelmi okok miatt nem dolgoztuk föl tételesen a repertóriumban, értéküket azonban itt is szeretnénk nyomatékosan kiemelni.

A repertóriumról

Összeállításunk a KSH Könyvtárában készült a KSH IBM 370-es számítógépével, a TEXT-PAC programcsomag szerint. A repertórium mintegy 3000 bibliográfiai leírást tartalmaz. Két részből áll:

– szerzői rész
egy szerző tanulmányai, cikkei, közleményei a közlés időrendjében követik egymást

– tárgyszavas rész
a kiemelt kulcsszavak alá tartozó bibliográfiai leírások a közlés időrendjében követik egymást

Előző repertóriumainkhoz képes jelentősen változtattunk a programcsomag adta lehetőségeken belül. Olyan megoldást dolgoztunk ki, amellyel a tárgyszavas rész minden rendszavának betűrendi helyén az eddigi csonka leírást kiegészíthettük egy roppant fontos elemmel: a szerző nevével, teljessé téve az adatsorrendet: Szerző, cím, lelőhely (év, évfolyam, oldalszám) és két rovat jelzése: Közgazdasági Krónika /KK/; Közlemények /K/. Reméljük, hogy ez a kiadványunk segítségére lesz a kutatóknak, a tájékoztató könyvtárosoknak és az érdeklődőknek egyaránt.

Budapest, 1983. február 5.					Dr. Hernádi László Mihály
								           főkönyvtáros

Szerzői rész

Abay (Neubauer) Gyula ld. Neubauer Gyula

Ács László
A pénzintézeti koncentrációról.
=1936. 60. 316–333.

Acsády Ignác
A magyar mezőgazdaság története.
=1893/1. 17. 14–24.

A magyar közigazgatás történetéhez.
=1893/1. 17. 335–344.

Békés megye 1715–20-ban.
=1895. 19. 689–699.

Aczél Géza
Magyarország gabonaellátása. MKT-ankét. – – előadása.
=1921. 45. 71–82.

Ajtay József
Magyarország pénzügyei. MKT-ankét. – – előadása.
=1920. 44. 376–395.

Altenburger Gyula
Állami ellenőrzés az életbiztosítás terén.
=1898. 22. 147–164.

Jegyzetek a biztosító magánvállalatok állami felügyeletéről.
=1923. 47. 23–29.

Andor Endre
A munkaközvetítés új rendje a németeknél.
=1920. 44. 604–606. /K/

A munkaközvetítés és a munkanélküliség elleni biztosítás Angliában.
=1921. 45. 484–508.

A hatósági munkaközvetítés előretörése külföldön.
=1924. 48. 288–301.

A hatósági munkaközvetítés Amerikában.
=1925. 49. 526–533. /K/

Munkásbevándorlás Franciaországba.
=1925. 49. 631. /K/

A pályaválasztási tanácsadás szervezése.
=1926. 50. 589–601.

A ’Közszállítási szabályzat’ reformja.
=1929. 53. 479–488. /K/

Az Országos Társadalombiztosító Intézet jelentése jogelődje, az Országos Munkásbiztosító Pénztárnak 1927. évi működéséről.
=1930. 54. 55–60. /K/

A magyar társadalombiztosítás tíz éve.
=1931. 55. 303–306. /K/

Andreich Jenő
A konjunktúrakutatás statisztikai módszerei.
=1927. 51. 217–233.

Az ártörvényszerűségek statisztikai megközelítésének tudományos és gyakorlati jelentősége.
=1933. 57. 145–211.

A tudományos kutató munka fejlődése és a közgazdaságtan.
=1934. 58. 616–619. /K/

Magyar-lengyel gazdasági kapcsolatok új közlekedéspolitikai lehetőségei.
=1939. 63. 608–616.

Antal Géza
Az amerikai magyarság jövője nemzeti szempontból.
=1908. 32. 165–185.

Államvagyonleltár és költségvetés.
=1913. 37. 147–160.

Apponyi Albert
Az Országos Iparegyesület közgyűlése. – – előadása.
=1922. 46. 607–610.

Árkövy Richárd
Kartellek és trösztök.
=1904. 28. 352–361.

Az önálló gazdasági berendezkedés előfeltételei.
=1905. 29. 321–336.

Bacher Emil
Magyarország gabonaellátása. MKT-ankét. – – előadása.
=1921. 45. 48–61.

Bacsinszky Vladimír
A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1923. 47. 502–510.

Badics József
Irányított mezőgazdaság.
=1934. 58. 153–167.

Balás Károly
Telepítéseink főszempontja.
=1909. 33. 314–326.

Nemzeti földpolitika.
=1910. 34. 149–162.

Közgazdasági érdekű etikai tulajdonságok.
=1911. 35. 1–14.

Gazdasági szükségletek és érdekek.
=1912. 36. 443–460.

Logikai adalékok a technikai haladás társadalomgazdasági hatásának megítéléséhez.
=1913. 37. 462–485.

Indukció, valószínűség és statisztikai módszer.
=1916. 40. 81–95.

A nemesércek és a kapitalisztikus fizetési biztonság értékelésének pszichológiája.
=1916. 40. 445–455.

Magánjogi és közjogi járadék. 1–2.
=1916. 40. 733– 743., 843– 858.

Megjegyzések két új pénzértékelméletről.
=1917. 41. 157–166.

Csupán termelési fogalom-e a tőke?
=1917. 41. 426–433.

A jövedelemeloszlás elméletének új kiindulópont alapján való revíziója.
=1918. 42. 73–91.

A magyarság népesedéspolitikai érdekei.
=1918. 42. 329–339.

Új magyar közgazdaságtan.
=1921. 45. 243–263.

Valuta és számolási érték.
=1921. 45. 509–532.

Valutabetegségünk kérdéséhez.
=1923. 47. 347–367.

A valorizáció ügye. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1923. 47. 750–751.

Valutapolitikai tanulságok.
=1924. 48. 1–6.

A modern fizetés és fizetési hatalom problémája.
=1925. 49. 449–466.

Szociálpolitikai realitás.
=1926. 50. 1–14.

A munkanélküli biztosítás javasolt módja.
=1926. 50. 418–431.

Adóztatás és konjunktúrák.
=1931. 55. 1–14.

Az adóáthárítás.
=1932. 56. 161–203.

Az adóztatás mértékéről.
=1933. 57. 377–394.

Adólikviditás.
=1934. 58. 205–231.

Pénzügyi etika.
=1935. 59. 137–153.

A mai adóprobléma.
 1937. 61. 741–748.

A mozgás állapota mint társadalmi és gazdasági alaptényező.
=1938. 62. 36–42.

Adóklíring.
=1938. 62. 513–521.

A mai pénzbeli jövedelemeloszlás alapvázlata.
=1939. 63. 1–10.

A pénz és az arany mai problémája.
=1939. 63. 372–387.

Modern adóztatási szempontok.
=1939. 63. 671–694.

Az állami beavatkozás mértéke a gazdasági életbe.
=1939. 63. 915–920.

Az adóbeszedés modern fejlődési iránya.
=1940. 64. 125–132.

Jólét és társadalmi szerkezet.
=1940. 64. 701–706.

Adóztatásunk alakulása.
=1940. 64. 791–796.

Pénzérték és pénzromlás.
=1941. 65. 289–297.

Jólét és tulajdon.
=1941. 65. 425–434.

Korszerű pénzügyi gondok.
=1941. 65. 937–945.

A pénzérték kérdéséhez.
=1942. 66. 401–416.

Háborús pénzügyek.
=1942. 66. 813–821.

Nemzetközi pénz.
=1943. 67. 437–443.

Pénzérték, adó és jogrend.
=1943. 67. 885–893.

Bálint Béla
Az új földtehermentesítés kérdéséhez. (Megjegyzések és javaslatok.)
=1905. 29. 745–764.

Bálint Imre
Az 1899-iki év. (Politikai és gazdasági élet.)
=1900. 24. 41–47.

Törökország gazdasági mérlege.
=1902. 26. 35–47.

Konstantinápoly, Szmirna, Szaloniki.
=1902. 26. 907–923.

A külügyi szolgálat reformja.
=1908. 32. 361–390.

Közgazdaságunk és vasútpolitikánk a háború után.
=1915. 39. 308–324.

Balkányi Béla
Magyar háztartási statisztikai adatok (1907).
=1908. 32. 119–123. /K/

A burgonyaszárítás Németországban.
=1908. 32. 346–348. /K/

A mezőgazdasági munkásosztály nevelési költségei.
=1909. 33. 59–61. /K/

Adatok a középosztály nevelési költségeinek ismeretéhez.
=1910. 34. 62–64. /K/

Magyarország mezőgazdasági kivitele.
=1913. 37. 751–758.

Gabonaárak alakulása 1906 óta az osztrák-magyar vámterületen.
=1915. 39. 501–514.

Magyarország mezőgazdasági kivitele.
=1928. 52. 135–157.

A magyar búza áralakulása.
=1931. 55. 333–362.

Balkányi Kálmán
Az új autonóm vámtarifa. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1922. 46. 712–716.

Balkay Béla
Az új bajor bányatörvény.
=1902. 26. 837–846.

A szénkérdésről.
=1903. 27. 121–141.

Ballagi Géza
Zemplén vármegye közgazdasági és közművelődési állapota.
=1893/1. 17. 114–189.

Balogh Elemér
A közgazdasági egyetem.
=1913. 37. 268–276.

A valorizáció ügye. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1923. 47. 751–756.

Balogh Tamás
A német hivatalos gazdaságstatisztika újjászervezése és tevékenysége.
=1928. 52. 486–503.

A német birodalmi gazdasági tanács szervezete és működése.
=1928. 52. 511–515. /K/

A külföld rövidlejáratú követelései az Egyesült Államokban.
=1929. 53. 456–467.

Közép-Európa külföldi kölcsönei és a magánbankrendszer reformja.
=1932. 56. 306–328.

A munkáspárt és a gazdasági fellendülés Angliában.
=1935. 59. 219–224. /K/

Olcsó pénz mint általános orvosszer. Az amerikai pénzpolitika némely következményei.
=1935. 59. 792–799. /K/

– Cs. Szabó László: Az angol konjunktúra titka.
=1936. 60. 608–616. /K/

Az aranykérdés.
=1937. 61. 445–461.

Bamberger Béla
A szeszmonopólium.
=1895. 19. 19–41.

Bán Endre
A magyar államkölcsön kérdéséhez.
=1912. 36. 476–483.

Bánfi Oszkár
A valutareform az észak-amerikai Egyesült Államokban.
=1901. 25. 281–293.

A betéti kamatláb kérdése.
=1902. 26. 927–933.

A takarékpénztári reform.
=1903. 27. 260–269.

A budapesti pénzintézetek üzleteredményei az 1902. évben. 1–2.
=1903. 27. 448–462., 526–556.

A budapesti pénzintézetek üzleteredményei 1903-ban.
=1904. 28. 675–682.

A pénzintézeti betétek megadóztatása Magyarországon.
=1905. 29. 115–133.

A budapesti pénzintézetek üzleteredményei 1904-ben.
=1905. 29. 337–345.

A pénzintézeti reform.
=1914. 38. 390–395.

Bányász László
Munkásviszonyok és munkásjóléti intézmények a m. kir. dohánygyárakban.
=1906. 30. 577–590.

Munkásjóléti intézmények a m. kir. dohánygyárakban.
=1906. 30. 805–829.

Barabás Endre
A székely kivándorlás és a Romániában élő magyarok helyzete.
=1901. 25. 428–452.

Udvarhely vármegye közgazdasági leírása. 1–2.
=1904. 28. 683–720., 762–778.

A nemzetiségi bankok székelyföldi akciója (Udvarhely vármegye hitelügyi viszonyai).
=1904. 28. 815–839.

Az erdélyrészi népfajok birtokaránya.
=1905. 29. 817–836.

Maros-Torda vármegye és Maros-Vásárhely thj. sz. kir. város közgazdasági leírása. 1–6.
=1906. 30. 477–482., 539–561., 601–630., 689–709., 764–784., 830–847.

A nép táplálkozása Maros-Torda vármegyében.
=1907. 31. 37–49.

Kolozs vármegye közgazdasági leírása.
=1910. 34. 486–541.

Barcza Imre
Magyarországi kivándorlások irodalma. Összeáll. – –.
=1908. 32. 482–491. /K/

Ipari szakiskoláink fejlesztése.
=1918. 42. 736–739. /K/

Barlai Béla
Magyarországnak vasércekkel való ellátása.
=1916. 40. 692–704.

Barna Zoltán
A mezőgazdasági válság francia világításban.
=1895. 19. 231–245.

Baross János
A schleswig-holsteini parasztbirtokok törzsöröklési joga.
=1902. 26. 657–669.

Barta Ernő
A munkásjóléti intézmények állandó kiállítása Berlinben.
=1903. 27. 704–708. /K/

Barta Ödön
A közös államadóssági járulék megváltása. 1–2.
=1904. 28. 567–579., 655–665.

Bártfai Szabó László
Széchenyi gazdaságpolitikai tételei.
=1930. 54. 771–786.

Bartha Emma
Az olasz mezőgazdaság fejlesztésének irányai.
=1942. 66. 844–862.

Bartha József
A Keynes-féle beruházási szorzószám.
=1938. 62. 761–771.

Barthos Andor
Részletek a gazdaságosság érvényesítéséhez az államvasutak üzemében.
=1914. 38. 456–474.

Bátor Viktor
Az aranypengő. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1931. 55. 828–830.

Bauer Albert Béla
Holland kikötők. 1–2.
=1915. 39. 615–627., 760–782.

Baumgarten Nándor
– Meszlény Artúr: A védvám befolyása a kartellekre és trösztökre.
=1906. 30. 307–317.

A társulati adóról. MKT-ankét. – – előadása.
=1924. 48. 67–82.

A részvényjog reformja. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1926. 50. 165–167. /K/

Beck Dénes
A jelzáloglevelek biztosítása.
=1894. 18. 1023–1030.

A koronaszövetkezetek megadóztatása.
=1903. 27. 381–386. /K/

A pénz megdrágulásának oka.
=1906. 30. 33–39.

Gazdasági életünk a jövőben, különösen a drágaság-, vám- és pénzkérdés szempontjából.
=1917. 41. 564–576.

Beck Hugó
Állami felügyelet a magánbiztosítási vállalatoknál.
=1897. 21. 775–783.

Beck Salamon
Örökjog és köteles rész.
=1911. 35. 667–673.

Becsey Antal
Amerika.
=1921. 45. 564–582.

Békésy Géza
A lakásnyomorról.
=1905. 29. 165–178.

Benes Ferenc
A készpénznélküli fizetési forgalom.
=1930. 54. 81–108.

Berczeller László
A tápszerhatástan közgazdasági vonatkozásai.
=1922. 46. 535–547.

Berényi Pál
Sopron vármegye közgazdasági és közművelődési állapota. 1–3.
=1895. 19. 165–190., 410–431., 490–531.

A vidéki takarékpénztárak reformja.
=1899. 23. 237–256.

Vidéki közraktárak.
=1902. 26. 375–388.

A földbirtok hitellel való megterhelése. 1–3.
=1903. 27. 604–621., 676–692., 769–783.

A betterment-adózás kérdése. 1–4.
=1906. 30. 242–250., 331–338., 409–414., 456–476.

Harc az aranyért.
=1908. 32. 50–53. /K/

A legtöbb kedvezés és a reciprocitás.
=1908. 32. 73–89.

Bergstein Béla
A magyarországi fogyasztási szövetkezetek statisztikája.
=1911. 35. 63–66. /K/

Berlász Jenő
A magyar gazdaság- és társadalomtörténetírás kialakulása.
=1943. 67. 1076–1096.

Bernát Gyula
A gazdasági válság és a munkabérek alakulása.
=1923. 47. Pótfüzet 1–15.

Az új francia agrárpolitika.
=1942. 66. 572–582.

Bernát István
A valorizáció ügye. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1923. 47. 768–771.

Bernáth Dezső
Belső munkás-vándorlások Magyarországon.
=1902. 26. 582–592.

Bikkal Dénes
A hitelélet legújabb fejlődése Olaszországban.
=1933. 57. 690–699. /K/

A gazdasági élet alakulása az Országos Társadalombiztosító Intézet évi jelentésének tükrében.
=1934. 58. 66–67. /K/

Társadalombiztosítás Magyarországon.
=1934. 58. 341–389.

Az Országos Társadalombiztosító Intézet 1933. évi működése.
=1934. 58. 619–621. /K/

Az OTI és a MABI 1935. évi működése.
=1936. 60. 766–769. /K/

Kereskedők és iparosok öregségi biztosítása.
=1937. 61. 332–348.

Mezőgazdasági munkásbiztosítás külföldön.
=1937. 61. 479–509.

A családi munkabér szervezeti kérdései.
=1938. 62. 594–612.

A társadalombiztosítás helyzete Magyarországon az 1937. évben.
=1939. 63. 479–494. /K/

Kereskedők és kézművesek öregségi biztosítása külföldön.
=1940. 64. 479–493.

Binét György
A fiumei kikötő forgalmáról és szerepéről.
=1930. 54. 647–657. /K/

A fiumei kérdés.
=1931. 55. 47–57. /K/

Bíró Benedek
Állami háztartásunk a háború első évében.
=1917. 41. 841–870.

Bíró Pál
Kereskedelmi mérlegünk passzivitása. MKT-ankét. – – előadása.
=1927. 51. 741–759.

Blum Brúnó
Pénzgazdaságunk és a vidéki intézetek.
=1899. 23. 740–764.

Blum Erzsébet
A repülőgép jelentősége a gazdasági életben.
=1931. 55. 363–389.

Bodor Antal
Az erdélyrészi pénzintézetek.
=1904. 28. 923–937.

Boér Elek, ifj.
Keynes konjunktúraelmélete. 1–2.
=1931. 55. 645–665., 778–799.

A külföldi kölcsönök hatása az adós országok gazdasági helyzetére. – Megjegyzések Nuebauer Gyula bírálatára. –
=1935. 59. 551–561. /K/

Vita az aranyvaluta jövőjéről. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1937. 61. 288–291.

A Carnegie-alapítvány és a nemzetközi kereskedelmi kamara együttműködése a világgazdaság újjáépítése érdekében.
=1937. 61. 387–396. /K/

A fogyasztás gazdaságtana és irányítása. 1–2.
=1939. 63. 11–31., 220–243.

Keynes jövedelmi kényszerkölcsön-terve.
=1940. 64. 1–12.

Háborús pénzpolitika és pénzügy 1914–15-ben és 1939–40-ben.
=1940. 64. 444–478.

A verseny és a gazdasági rend.
=1943. 67. 601–630.

Földes Béla emlékezete.
=1948. 71. 1–24.

Bogyó Samu
A biztosítási kötvény visszaváltási értéke.
=1904. 28. 291–294.

Bokor Gusztáv
A munkaközvetítés statisztikája.
=1896. 20. 497–500. /K/

Oroszország első népszámlálása, 1897.
=1897. 21. 632–638. /K/

A drezdai Gehe-Stiftung.
=1901. 25. 302–303. /K/

A nemzetközi statisztikai intézetről.
=1901. 25. 531–538.

Az ipari munkások baleset ellen való biztosítása. 1–2.
=1903. 27. 848–860., 936–956.

Bolberitz Károly
A külkereskedelmi politika újabb eszközei.
=1941. 65. 30–42.

Magyarország háborús gazdaságpolitikája az ipari termékek termelési-fogyasztási egyensúlyának biztosítására.
=1943. 67. 154–174.

Borbély Mihály
– Ifj. Reitzer Béla: Családi bér és családbiztosítás.
=1938. 62. 616–625. /K/

Bosnyák Béla
Vidéki városok élelmezése.
=1911. 35. 696–699. /K/

Bossányi Endre
Magyarország gabonaellátása. MKT-ankét. – – előadása.
=1921. 45. 103–112.

Bögehold József
A hitelszervezet kialakulása és a hitelélet fejlődése Romániában.
=1944. 68. 411–425. /K/

Braun Róbert
Falusi élet Amerikában. [Sunderland, Mass.]
=1910. 34. 49–61.

Bruchsteiner Imre
Adatok az európai városok lakásproblémájához.
=1928. 52. 621–627. /K/

A közpénzből való lakásépítés finanszírozása.
=1929. 53. 47–58. /K/

Brunner Vilmos
A berlini Institut für Konjunkturforschung.
=1927. 51. 106–114.

Bud János
Születési és termékenységi statisztika.
=1907. 31. 24–36.

Népünk halandósága és élettartama. 1–2.
=1907. 31. 229–239., 320–342.

Demográfiai kérdések a Nemzetközi Statisztikai Intézet XI. ülésszakán, történeti fejlődésökben bemutatva.
=1908. 32. 11–31.

Elméleti, gazdasági és morálstatisztikai kérdések a Nemzetközi Statisztikai Intézet XI. ülésszakán. 1–2.
=1908. 32. 391–399., 461–470.

A koncentráció a gazdasági-társadalmi életben. 1–3.
=1911. 35. 73–100., 199–205., 253–275.

Árstatisztika. 1–2.
=1911. 35. 723–744., 806–835.

Magyar árstatisztika.
=1913. 37. 18–31.

A munkanélküliség statisztikája.
=1913. 37. 344–350.

A kommunizmus után.
=1919. 43. 137–184.

A kereskedelempolitika válaszúton.
=1936. 60. 4–24.

Chorin Ferenc.
=1936. 60. 196–201. /K/

Kartell és kartellpolitika.
=1942. 66. 493–548.

A munkanélküliség statisztikája Magyarországon.
=1910. 34. 394–398.

Irányított gazdaság.
=1944. 68. 385–410.

Buday Barna
A földbirtokreform. MKT-ankét. – – előadása.
=1920. 44. 211–221.

Buday Béla
A közigazgatási mérnök.
=1913. 37. 292–309.

A mérnöki rendtartásról.
=1923. 47. 97–110.

Buday Dezső
A többtermelés és a birtokkategóriák.
=1916. 40. 386–400.

A gazdasági fejlődés három útja.
=1916. 40. 744–771.

Nemzetközi szociálpolitika.
=1917. 41. 812–826.

A háztartások kollektiválódása.
=1918. 42. 459–472.

Buday Gyula
Az Egyesült Államok 1929. évi nemzetközi fizetési mérlege.
=1931. 55. 43–46. /K/

A new-yorki értéktőzsde és pénzpiac.
=1928. 52. 363–366. /K/

Külföldi értékpapír-emissiók a New York-i tőzsdén.
=1928. 52. 504–511. /K/

Az Egyesült Államok nemzetközi fizetési mérlege.
=1932. 56. 47–53. /K/

Buday Kálmán
Magyarország a nemzetközi pénzpiacon.
=1929. 53. 556–574.

Magyarország és az utódállamok helyzete a nemzetközi pénzpiacon.
=1931. 55. 472–504.

A népszövetségi pénzügyi bizottság jelentése.
=1931. 55. 709–722. /K/

Vita az aranyvaluta jövőjéről. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1937. 61. 296–297.

Buday László
Házassági perek az új házasságjog első esztendejében, 1895–1896.
=1897. 21. 626–631. /K/

Felekezeten kívüliek.
=1897. 21. 663–681.

A magyarság szerepe a múlt év házasságaiban.
=1897. 21. 975–981. /K/

A reprezentatív számlálásról.
=1898. 22. 603–613.

Ipartestületi statisztika.
=1898. 22. 703–708. /K/

Az ipartestületekről.
=1901. 25. 191–205.

A Nemzetközi Statisztikai Intézet Budapesten.
=1901. 25. 740–747.

Adatok a munkahiányról.
=1903. 27. 249–259.

A községi háztartás statisztikája.
=1909. 33. 398–406.

Vizaknai Antal (1863–1911). Nekrológ.
=1912. 36. 1–5.

A statisztika nemzetközi művelése.
=1912. 36. 6–20.

Statisztika és közigazgatás.
=1912. 36. 750–767.

A községi alapokról.
=1913. 37. 635–650.

A statisztika újabb problémái. (A Nemzetközi Statisztikai Intézet Bécsben.)
=1914. 38. 73–84.

Magyarország gazdasági egysége.
=1919. 43. 35–44.

Mandelló Gyula (1868–1919). Nekrológ.
=1920. 44. 3–7.

Magyarország háborús népvesztesége.
=1920. 44. 536–551.

A magyar hivatalos statisztika ünnepe.
=1921. 45. 223–230.

Agrárstatisztika.
=1922. 46. 56–63.

A statisztika szervei a háború alatt.
=1922. 46. 548–551.

Az Olvasóhoz.
=1922. 46. 625–626.

A statisztikai kutatás újabb irányai.
=1924. 48. 318–323.

Buresch Károly
Magyarország és Ausztria gazdasági kapcsolatai.
=1935. 59. 725–732.

Chorin Ferenc
Matlekovits Sándor jubileuma.
=1922. 46. 611–612. /K/

Claparčde, A, de
A különböző kontinensek közötti árkülönbségről.
=1937. 61. 665–668. /K/

Gazdasági telítettségi fok és nyersanyag-termelés.
=1938. 62. 615. /K/

Cottely István
Az olasz korporatív pénzügyi elmélet.
=1940. 64. 169–172. /K/

Az olasz osztalékadók és azok nemzetközi vonatkozásai.
=1940. 64. 277–279. /K/

Cs. Szabó László ld. Szabó László, Cs.

Csanádi György
Az arany jövője a német szakirodalom tükrében.
=1941. 65. 97–100. /K/

Csanády György
Az ötéves terv a Szovjetunióban 1928–1933.
=1931. 55. 514–517. /K/

Csérer Lajos
Havasalji határgazdasági rendszerek Erdélyben.
=1913. 37. 577–587.

Új falusi középosztály Erdélyben.
=1914. 38. 298–310.

A jövendő hazai ’Stájerföld’ [Erdély].
=1915. 39. 491–500.

Az erdélyi mezőgazdaság földrajzi vázlata.
=1915. 39. 824–840.

Vázlatok az erdélyi falusi társadalom fejlődéséről.
=1916. 40. 496–502.

Az erdélyi gazdasági kamaráról.
=1918. 42. 132–137.

Csikay Pál
Ausztria újjáépítésének világgazdasági vonatkozásai.
=1927. 51. 88–100.

Csikós-Nagy Béla
A képződményelmélet.
=1939. 63. 714–733.

A faj és a gazdaság viszonya az új német gazdaságelméleti irodalomban.
=1940. 64. 52–58. /K/

Csizik Béla
Államháztartás és közteher.
=1930. 54. 569–616.

Emlékbeszéd Korányi Frigyesről.
=1936. 60. 253–260.

Csupor József
A városok és községek háztartásának rendezéséről szóló törvényjavaslatról.
=1923. 47. 824–835.

Budapest székesfőváros kölcsönei.
=1924. 48. 337–358.

 Czakó Emil
A bankok a kereskedelem szolgálatában. 1–2.
=1905. 29. 429–448., 470–478.

A külföldi bankok szervezete. 1–2.
=1905. 29. 560–571., 625–634.

Czeisler Emil
A külföldi váltó és a valuta-rendezés.
=1900. 24. 611–618.

A francia örökjáradék törlesztése.
=1900. 24. 633–634. /K/

A miskolci kereskedelmi kongresszus.
=1900. 24. 808–811. /K/

A sóbányajegyek.
=1901. 25. 272–281.

A magyar befektetési értékek.
=1903. 27. 18–38.

A Hibernia államosítása.
=1904. 28. 800–811. /K/

Czettler Jenő
Közélelmezési kérdések a háború után.
=1916. 40. 46–62.

Bernát István (1854–1942). Nekrológ.
=1942. 66. 253–256. /K/

Az olasz agrárpolitika.
=1943. 67. 761–770.

Czirbusz Géza
Magyarország a XX. század elején. (Válasz dr. Thirring Gusztáv úr bírálatára.)
=1903. 27. 391–393. /K/

Dalmády Ödön
A vasúti beruházásokról.
=1929. 53. 19–41.

Dálnoki-Kováts Jenő
A megélhetés drágulása a háború kitörése óta.
=1921. 45. 264–292.

Árszínvonal, munkabér és életszínvonal 1921-ben.
=1922. 46. 64–74.

A megélhetés drágaságának jelzőszámai.
=1922. 46. 492–496.

Az indexszámok jelentősége a munkabérek meghatározásánál. MKT-ankét. – – előadása. – Hozzászólások. –
=1922. 46. 508–532.

Drágaság és hatósági beavatkozás.
=1924. 48. 359–375.

A megélhetési költségek alakulása az 1925. évben.
=1926. 50. 50–54. /K/

Dánér István
A szükséglettelítés törvénye.
=1914. 38. 361–372.

Darkó Zoltán
A mezőgazdasági hitel Magyarországon 1849 előtt.
=1935. 59. 683–693. /K/

Daróczy Aladár
Tolna vármegye közgazdasági leírása. 1–4.
=1908. 32. 571–592., 684–703., 734–754., 819–845.

Dávid László
A visszatérítés elve a szövetkezet üzleti feleslegének felosztásában.
=1939. 63. 921–940.

Dékány István
A gazdasági élet fokai és az ’élettérgazdaság’.
=1940. 64. 539–575.

A történelmi módszer.
=1911. 35. 446–465.

Böhm-Bawerk értékelméletéről.
=1912. 36. 162–172.

Kereskedelmi imperializmus a német világpolitikában.
=1916. 40. 335–354.

Az érték- és árjelenségek törvényeinek vizsgálata.
=1917. 41. 81–107.

A ’burzsoá’ és ’kapitalista’ megítélésének eredete. (Adalék a közgazdaságtan és karakterológia viszonyának kérdéséhez.)
=1933. 57. 497–517.

A társadalom mint ’üzem’. (Adalék a probléma alapvetéséhez.)
=1940. 64. 133–148.

Dencz Ákos
A német birodalom új (postai) csekkrendszere.
=1908. 32. 233–247.

Dénes István
Budapest székesfőváros pénzügyeinek rendezése.
=1907. 31. 73–92.

Budapest községi pénzügyi helyzetének javítása.
=1907. 31. 377–394.

Deseő Antal, ifj.
Nagybritannia 1931–32. évi költségvetése. 1–2.
=1931. 55. 592–620., 808–813. /K/

Az angol búzatermelés támogatása.
=1932. 56. 469–473. /K/

A belga frank devalvációja.
=1936. 60. 82–84. /K/

Diczig Alajos
A forgalom általános megadóztatásának rendszerei.
=1932. 56. 883–905.

Adóerkölcs és adóteher.
=1936. 60. 302–315.

Diószeghy József
A munkásbiztosítás.
=1920. 44. 53–75.

Domanovszky Ákos
Német vita a külföldi kölcsönök körül.
=1928. 52. 599–620.

A magyar ötéves tervről.
=1938. 62. 963–981.

Domány Gyula
A magyar jegybank.
=1924. 48. 118–140.

Bankpolitika, különös tekintettel a hitelpolitikára.
=1926. 50. 432–457.

A jegybankok diszkontpolitikája.
=1927. 51. 513–515. /K/

A tőkeáramlás irányváltozásai.
=1928. 52. 627–631. /K/

A világgazdasági válság.
=1931. 55. 194–215.

Devizagazdálkodás és aranyvaluta.
=1933. 57. 452–461. /K/

A magyar devizagazdálkodás.
=1936. 60. 177–194.

Vita az aranyvaluta jövőjéről. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1937. 61. 291–293.

A háborús bankpolitika.
=1942. 66. 201–226.

A valutarendezés fél évszázada.
=1943. 67. 175–193.

Az angol font küzdelmei.
=1947. 70. 346–354. /K/

A Szovjetunió pénzrendszere és hitelrendszere.
=1949. 72. 73–78. /K/

Doroghi Ervin
A társulati adó s a részvénytársaságok mérlege.
=1924. 48. 89–101.

A részvényjog reformja. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1926. 50. 161–165. /K/

Dréhr Imre
Pénzünk és gazdasági politikánk nemzetközi kérdései.
=1923. 47. 295–302.

A feldarabolt Magyarország – Európa gazdasági válsága.
=1923. 47. 633–645.

A munkahiány esetére szóló biztosítás.
=1926. 50. 265–276.

Drucker Géza
A külföldi áruhitelek kérdéséről. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1928. 52. 898–899.

Éber Antal
Az életbiztosítás a földhitel szolgálatában. Észrevételek Havas Miksa cikkére.
=1893/1. 17. 190–194.

A záloglevelek biztosításáról.
=1897. 21. 50–62.

Jelzálog-hitelintézeti statisztikánkról.
=1899. 23. 120–129. /K/

A magyar föld terhe.
=1900. 24. 151–153. /K/

A földbirtok tehermentesítése.
=1900. 24. 770–783.

A jelzálog-kölcsönök konverziójának illetékmentessége.
=1900. 24. 931–944.

A fővárosi pénzintézetek 1900-ban.
=1901. 25. 351–358.

A mezőgazdasági hitel reformja.
=1901. 25. 519–531.

A pénzintézetek revíziójáról.
=1911. 35. 795–805.

A földbirtokreform. MKT-ankét. – – előadása.
=1920. 44. 171–185.

Magyarország pénzügyei. MKT-ankét. – – előadása.
=1920. 44. 283–302.

Magyarország pénzügyei. MKT-ankét. – – előadása.
=1920. 44. 467–473.

A gabonára szóló záloglevelek. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1922. 46. 448–456.

A valorizáció ügye. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1923. 47. 748–750.

Matlekovits Sándor. (Emlékbeszéd.)
=1926. 50. 121–132.

Kereskedelmi mérlegünk passzivitása. MKT-ankét. – – elnöki megnyitója.
=1927. 51. 705–707.

A magyar nemzeti tőke alakulása 1924-től 1928-ig.
=1929. 53. 575–580. /K/

Az aranypengő. MKT-ankét. – – elnök zárszava.
=1931. 55. 835.

Devizagazdálkodás.
=1932. 56. 501–535.

– – elnöki megnyitója az MKT 1934. június 19-én tartott negyvenedik évi rendes közgyűlésen.
=1934. 58. 301–303.

Szabadkereskedelem ellen és mellett.
=1938. 62. 14–35.

Vámuniók.
=1938. 62. 982–986. /K/

Járadékbirtok vagy kisbérlet.
=1939. 63. 163–182.

Pesti Hazai Első Takarékpénztár.
=1939. 63. 958–960. /K/

Széchenyi és a magyar ipar.
=1940. 64. 419–443.

Széchenyi és a pénzügyek.
=1941. 65. 237–255.

Fellner Frigyes (1871–1945). Nekrológ.
=1946. 69. 15–22. /K/

’Council of economic advisers’.
=1947. 70. 194–196. /K/

[Éber Antal] É. A.: A Nemzetközi Kereskedelmi Kamara 1947. évi kongresszusának határozatai.
=1947. 70. 206–209. /K/

A csekkforgalom kiterjesztése.
=1949. 72. 1–8.

[Éber Antal] É. A.: A magyar állam zárszámadása az 1946/47. évről.
=1949. 72. 72–73. /K/

Éber Ernő
Magyarország tejgazdaságáról.
=1928. 52. 713–719. /K/

A mezőgazdaság helyzetének tárgyalása a német bankárnapon.
=1929. 53. 42–47. /K/

Szovjet-Oroszország mezőgazdasága 1930-ban.
=1929. 53. 667–672. /K/

A földbirtokmegoszlás jelentősége mezőgazdasági termelésünkben.
=1930. 54. 263–294.

A kedvezményes vámok kérdése a Brit Birodalomban.
=1930. 54. 811–816. /K/

Az Egyesült Államok búzatermeléséről.
=1932. 56. 134–140. /K/

A németbirodalmi kormány új gabonapolitikája.
=1932. 56. 715–719. /K/

Kékkönyv az ottawai konferenciáról.
=1933. 57. 101–109. /K/

A tejforgalom szabályozása a kötött gazdálkodás alapján.
=1933. 57. 574–579. /K/

Állatállományunk számbeli és értékbeli változásai 1933–34-ben.
=1934. 58. 507–510. /K/

A mezőgazdasági oktatás elvei és módszerei.
=1934. 58. 595–615.

Belterjesség és jövedelmezőség a mezőgazdasági üzemekben.
=1935. 59. 799–804. /K/

Telepítés és más birtokpolitikai intézkedések a kisbirtok szaporítására.
=1936. 60. 163–176.

A magyar mezőgazdaság jövedelmének alakulása.
=1936. 60. 498–504. /K/

Anglia gyomra.
=1936. 60. 762–766. /K/

Román törvény a mezőgazdaság szervezéséről.
=1937. 61. 517–522. /K/

A világtermelés és az árak alakulása 1936/37-ben.
=1937. 61. 841–847. /K/

Mezőgazdasági termelésünk fejlődésének irányai.
=1938. 62. 231–244.

Az önellátási törekvés eredményei és hatásai Németországban.
=1938. 62. 820–827. /K/

Az Egyesült Államok mezőgazdasági termelésének helyzete 1938-ban.
=1938. 62. 994–998. /K/

Állattenyésztésünk alakulásának vizsgálata.
=1939. 63. 82–95. /K/

A földárak és földhaszonbérek alakulása tíz év alatt.
=1939. 63. 296–307. /K/

A mezőgazdaság belterjességének közgazdasági jelentősége.
=1939. 63. 695–713.

Az 1939. évi állatösszeírás eredményei.
=1939. 63. 971–975. /K/

A mezőgazdasági üzemnagyság-csoportok része a piac ellátásában.
=1940. 64. 62–66. /K/

Új állattenyésztési törvény.
=1940. 64. 382–386. /K/

Földárak és földhaszonbérek 1939-ben.
=1940. 64. 636–647. /K/

Mezőgazdasági hitelforrások az Egyesült Államokban.
=1940. 64. 924–932. /K/

Mezőgazdasági cselédbér – mezőgazdasági cselédkereset.
=1941. 65. 43–62.

Mezőgazdasági üzemstatisztikai adatok vizsgálata.
=1941. 65. 661–667. /K/

Terméshozambiztosítás Amerikában.
=1941. 65. 775–783. /K/

A mezőgazdaság fejlesztéséről szóló törvényjavaslat.
=1942. 66. 87–100. /K/

A búzakérdés szempontjai.
=1942. 66. 322–333.

Mezőgazdasági termelésünk táji vizsgálata.
=1943. 67. 205–217. /K/

A tengerentúli gabonatermés és gabonapiac figyelemmel az európai gabonatermelésre.
=1944. 68. 70–74. /K/

Ecker-Rácz L. László
A munkanélküliek segélyezése az Egyesült Államokban.
=1935. 59. 500–521.

Ecseri Lajos
A magyar búza és liszt versenyképességének fokozásáról.
=1904. 28. 423–432.

A magyar búzaárak alakulása a múlt század közepétől fogva, és az új mezőgazdasági vámok várható hatása.
=1906. 30. 505–530.

Az adóreform a földbirtok szempontjából.
=1908. 32. 1–10.

Mezőgazdaságunk helyzete és feladatai a háború után.
=1916. 40. 503–517.

Edvi-Illés László
Alföldi városaink emelkedése.
=1907. 31. 115–122.

Arad város közgazdasági leírása. 1–4.
=1907. 31. 194–201., 249–259., 343–349., 395–409.

A magyar városok gazdasága. 1–2.
=1907. 31. 627–638., 676–689.

Arad vármegye közgazdasági leírása. 1–2.
=1907. 31. 754–764., 829–844.

Egry Aurél
A társulati adóról. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1924. 48. 82–87.

Éhen Gyula
Vas vármegye közgazdasági leírása. 1–3.
=1905. 29. 705–721., 785–804., 853–864.

Engel Ármin
A valorizáció ügye. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1923. 47. 776–782.

Engel Aurél
A magyar záloglevelek visszaözönlése.
=1900. 24. 293–301.

Erdély Sándor
Az aranymérleg.
=1924. 48. 102–117.

Ereky Károly
Az állam és a társadalom gazdasági tevékenysége Magyarországon.
=1908. 32. 97–108.

A mezőgazdasági nagyüzemek és a többtermelés.
=1923. 47. 617–632.

Az öntözés közgazdasági előkészítése.
=1938. 62. 700–719.

Exner Kornél
Fogyasztási adóink az Ausztriával való kapcsolat szempontjából.
=1899. 23. 257–266.

Az exlex a pénzügyi jog szempontjából.
=1903. 27. 333–352.

Az önkormányzat adóterhe Magyarországon.
=1904. 28. 895–906.

A magyar egyenes adók reformjának ismertetése.
=1907. 31. 721–753.

Magyarország pénzügyei. MKT-ankét. – – előadása.
=1920. 44. 348–370.

Fábián Tibor
Infláció és pénzérték.
=1947. 70. 291–313.

Fabinyi Tihamér
Hegedűs Lóránt (1872–1943). Nekrológ.
=1943. 67. 1–5.

Farahó János
– Putnik Béla: Magyar kivándorlók Kanadában és Romániában.
=1901. 25. 809–832.

A kanadai magyarság.
=1902. 26. 593–598.

Farkas Árpád
Kisgazdaságok igásállattartásának üzemgazdasági szempontjai.
=1942. 66. 417–433.

Farkas Geiza
Mit áldoz a földműves, hogy a sajátján dolgozhassék?
=1912. 36. 253–267.

A kisgazdákról.
=1912. 36. 361–370.

A legtöbbet termelő mezőgazdasági üzem.
=1913. 37. 486–511.

A parasztbirtok és a hitbizomány.
=1914. 38. 289–297.

A mezőgazdasági kérdés.
=1919. 43. 45–67.

Farkas Jenő
Teendők a munkás-lakások ügyében.
=1896. 20. 255–273.

A pellagra gazdasági okai.
=1898. 22. 773–785. /K/

A gyárvárosrészek elhelyezése.
=1900. 24. 303–304. /K/

Farkas László
A termelő munka értékszámítása.
=1919. 43. 271–284.

Fayer Pál
A nemzetközi kereskedelmi statisztika egységesítése.
=1914. 38. 585–592.

Anglia gondoskodása cukorszükségletéről a háborúban.
=1915. 39. 755–759.

Fazekas Oszkár
A közgazdaságtan módszerkérdéséhez.
=1897. 21. 682–704.

Fehér Gyula
Háború-kockázat az életbiztosításban.
=1916. 40. 96–114.

A szövetkezeti biztosítás hazánkban és Ausztriában.
=1917. 41. 285–296.

A biztosítási díjátvitelek kérdése.
=1917. 41. 631–644.

Megjegyzések a biztosítási magánvállalatokról szóló törvényjavaslathoz.
=1919. 43. 68–92.

A magyar jégbiztosítás reformja.
=1919. 43. 253–270.

Fekete Ignác
Az őrlési forgalom.
=1900. 24. 595–610.

Félegyházy Ágost
A tőzsde-reformról.
=1895. 19. 256–270.

Fellner Frigyes
A nemzeti vagyon becslése. 1–2.
=1893/1. 17. 364–405., 528–547. /K/

Adalék mezőgazdasági hitelpolitikánkhoz. 1–3.
=1896. 20. 766–804.; 1897. 21. 37–49., 193–211.

A telepítés és a járadékrendszer.
=1900. 24. 677–682.

A magyar nemzeti vagyon becslése, tekintettel egyéb államokra.
=1901. 25. 889–915.

A törzsörökösödés és a magyar földbirtok.
=1903. 27. 667–675.

A nemzeti jövedelem becslése.
=1903. 27. 893–921.

Hieronymi Károly (1836–1911). Nekrológ.
=1911. 35. 297–300.

Alfred de Foville (1842–1913). Nekrológ.
=1913. 37. 289–291.

Láng Lajos báró (1849–1918). Nekrológ.
=1918. 42. 217–219.

A nagy vagyonadó.
=1919. 43. 204–217.

Fellner Vilmos
A természetes kamat, mint a megtakarítások határtermelékenysége.
=1935. 59. 380–398.

Adalék a konjunkturális fejlődés dinamikájához.
=1936. 60. 261–270.

Vita az aranyvaluta jövőjéről. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1937. 61. 282–283.

Fenyő Miksa
Az új autonóm vámtarifa. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1922. 46. 700–712.

A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1923. 47. 511–517.

A szesztermelés helyzete Magyarországon. Megjegyzés Matolcsy Mátyás tanulmányához.
=1937. 61. 251–253. /K/

Még egyszer Matolcsy Mátyás szesz-cikke.
=1937. 61. 510–511. /K/

Fenyvessy József
Az olaszországi sztrájkok statisztikája.
=1893/2. 17. 483–490. /K/

A német vámterület 1892-ik évi külkereskedelme.
=1894. 18. 162–165. /K/

Magyarország bánya- és kohóipara 1891–1892-ben.
=1894. 18. 319–322. /K/

– Hajdú László: Olaszország 1892. és 1893. évi áruforgalma.
=1894. 18. 605–610. /K/

– Hajdú László: Spanyolország külforgalma 1891–1893.
=1894. 18. 610–614. /K/

– Hajdú László: Franciaország külforgalma 1891–1893.
=1894. 18. 910–913. /K/

A magyar biztosítási statisztika első évi eredményei.
=1896. 20. 815–825. /K/

A Raiffeisen-féle kölcsönpénztárak Ausztriában.
=1897. 21. 639–644. /K/

A nemzetközi szövetkezeti kongresszus.
=1897. 21. 705–727.

A drága kenyér.
=1898. 22. 89–110.

Nemzetközi szövetkezeti statisztika.
=1898. 22. 282–287. /K/

A munkaközvetítés statisztikája Ausztriában.
=1898. 22. 412–418. /K/

A munkásstatisztikáról.
=1898. 22. 439–489.

A franciaországi sztrájkok statisztikája 1890–1897.
=1898. 22. 630–634. /K/

Az észak-amerikai Egyesült Államok népszámlálásai.
=1899. 23. 135–139. /K/

A távbeszélő Svédországban.
=1899. 23. 285–287. /K/

A Musée Social.
=1899. 23. 493–501.

A düsseldorfi nemzetközi munkáslakásügyi kongresszus.
=1902. 26. 791–796. /K/

A magyar munkásügyi hivatalról.
=1903. 27. 493–499.

A gyermekmunka védelme.
=1903. 27. 720–721. /K/

Helyreigazítás a lakásnyomorról.
=1905. 29. 384–385. /K/

Ferenczi Imre
A magyar ipari munkásság szakszervezkedési jogának fejlődése. 1–2.
=1905. 29. 765–784., 837–853.

A magyar ipari munkásság szakszervezeti mozgalma és sztrájkjai. 1–4.
=1906. 30. 39–54., 122–131., 185–197., 251–271.

A munkáskamarák megteremtése.
=1907. 31. 661–675.

Mária Terézia és II. József ipari politikája.
=1909. 33. 30–53.

Iparunk régibb fejlődési nehézségei. 1–2.
=1909. 33. 97–120., 171–186.

A községi lakáspolitika feladatai Budapesten.
=1909. 33. 791–808.

A munkanélküliség kérdése Magyarországon.
=1910. 34. 382–393.

A munkanélküliség és a nemzetközi munkásvándorlások.
=1912. 36. 735–749.

A háború sebesültjeinek gazdasági jövője.
=1914. 38. 677–688.

A rokkantak visszavezetése a német mezőgazdaságba.
=1915. 39. 805–823.

Rokkantpolitikánk eredeti fejleményei.
=1917. 41. 321–347.

A hadirokkantak és hadihátrahagyottak ellátásának reformja.
=1917. 41. 769–811.

A kontinentális munkásvándorlások szabályozása Európában.
=1924. 48. 199–226.

Túlnépesedés és kivándorlás.
=1927. 51. 561–583.

A világvándorlások és a népek közeledése. (Történeti áttekintés.)
=1930. 54. 411–452.

Az európai munkapiac és a világnépesedés irányzata.
=1931. 55. 441–471.

A nemzetközi szociálpolitika demográfiai nehézségei.
=1933. 57. 518–547.

Az idegenek nemzetközi gazdasági és társadalmi problémái.
=1936. 60. 381–397.

Vándorlások és gyarmatok. MKT-ankét. – – előadása.
=1936. 60. 700–714.

Vándorlások és gyarmatok. MKT-ankét. – – válasza.
=1936. 60. 802–803.

A túlnépesedés ismérvei.
=1938. 62. 435–463.

A népesség jóléti és valószerű optimuma.
=1939. 63. 578–607.

Ferenczi Izsó
A magyar külkereskedelem.
=1913. 37. 32–49.

Magyarország 1912. évi külkereskedelme.
=1913. 37. 810–824.

Magyarország 1913. évi külkereskedelme.
=1915. 39. 325–337.

Magyarország 1914. évi külkereskedelme.
=1917. 41. 486–502.

Magyarország és a szabadkereskedelem.
=1920. 44. 34–46.

Német-Ausztria gazdasági létproblémái.
=1920. 44. 666–710.

Az új autonóm vámtarifa. MKT-ankét. – – előadása és válasza. 1–2.
=1922. 46. 628–632., 727–730.

Kereskedelmi mérlegünk passzivitása. MKT-ankét. – – előadása.
=1927. 51. 716–733.

Fésös László
Albánia a tervgazdálkodás útján.
=1948. 71. 225–240. /K/

Fest Aladár
Fiume és a magyar tengerpart.
=1897. 21. 869–878.

Feszler Lajos
Cukorár és cukorfogyasztás.
=1940. 64. 159–168.

Flessig Sándor
Az értéktőzsde jelentőségéről.
=1923. 47. 810–815.

Flórián Károly
A betegség, gyermekágy és halálozás esetén nyújtandó segélyek az 1907. évi XIX. tc. szerint. 1–2.
=1908. 32. 677–683., 722–733.

Foltényi Róbert
A gazdasági rend fejlődésének irányzata a háború alatt, különös tekintettel a központokra.
=1918. 42. 123–131.

Forrai András
A kiegyezés osztrák világításban.
=1900. 24. 468–471. /K/

Foville, Alfred de
A statisztika és a közvélemény.
=1902. 26. 364–374.

Földes Béla
Természet és népesség a gazdaságban.
=1893/1. 17. 279–301.

Az elítélhetőség matematikai és statisztikai alapjairól.
=1906. 30. 1–13.

Proudhon.
=1910. 34. 663–693.

Az MTA és a nemzetgazdaságtan-statisztika mívelése. (A nemzetgazdasági bizottság alapításának ötvenedik évfordulója alkalmából.)
=1910. 34. 813–833.

Adalékok Marx Károly ismeretéhez.
=1915. 39. 1–36.

Néhány szó az olasz közgazdasági irodalom mai munkásságáról.
=1939. 63. 478–479. /K/

Visszaemlékezés Stein Lőrincre.
=1942. 66. 633–640.

Frey András
A magyar gazdaságtörténet-írás új útja. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1933. 57. 368–373. /K/

Frey Kálmán
Magyarország gabonaellátása. MKT-ankét. – – előadása.
=1921. 45. 39–47.

Magyarország gabonaellátása. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1921. 45. 181–183.

Az árutőzsde jelentőségéről.
=1923. 47. 816–823.

Feymark, Hermann
A közép-európai kereskedelmi politika céljai és útjai.
=1929. 53. 609–622.

Friedrich Vilmos
Az alkoholizmus és az ellene való védekezés. 1–2.
=1901. 25. 95–104., 748–757.

Frisch Ferenc
Államszociális feladatok.
=1917. 41. 752–757.

Hadikölcsönbiztosítás.
=1918. 42. 258–273., 1 t.

Budapest halálozási viszonyai 1914 óta.
=1922. 46. 459–479.

A várakozási idő a szociális biztosítás technikájában.
=1932. 56. 792–813.

A felvidéki és kárpátaljai rokkantsági, öregségi és haláleseti kötelező biztosítás rendezése.
=1940. 64. 883–923.

Fuchs Albert
Kresz Károly (1886–1943). Nekrológ.
=1943. 67. 840–844. /K/

Futó Mihály
A gazdasági szervezet kórtana. Corrado Gini organikus közgazdaságtana.
=1938. 62. 245–267.

Malestroit és Bodin vitája a drágulás okairól.
=1938. 62. 815–820. /K/

Az olasz korporatív közgazdaságtan.
=1938. 62. 987–994. /K/

Az állami exporthitel-biztosítás.
=1939. 63. 95–106. /K/

A termelési költségek a korporatív gazdaságban.
=1939. 63. 617–627. /K/

Gyáripari termelésünk irányítása a két világháborúban.
=1943. 67. 1013–1075.

Fülei-Szántó Endre
A valorizáció törvényhozásunkban, különös tekintettel az 1928. évi XII. törvénycikkre.
=1928. 52. 334–353.

Gaál Gaszton
Magyarország gabonaellátása. MKT-ankét. – – előadása.
=1921. 45. 23–39.

Gaál Jenő
A magyarországi telepítések kérdése. Utóhang a telepítési ankéthoz.
=1900. 24. 97–133.

A külön vámterület felállítása és hasznosságának feltételeiről.
=1901. 25. 1–21.

A technikusok szerepe a közgazdaságban.
=1902. 26. 893–906.

Újból gróf Széchenyi István nemzeti politikája.
=1903. 27. 967–974. /K/

A falu gondozása.
=1918. 42. 289–328.

Kényszer-kivándoroltatás.
=1925. 49. 210–225.

Társadalmi politika. Levél a szerkesztőhöz.
=1925. 49. 625–628. /K/

Gábor László
A kisipar által eltartott népesség Magyarországon.
=1936. 60. 338–340. /K/

A munkanélküliek szakmai átképzése Angliában.
=1938. 62. 135–138. /K/

Nemzetközi tőkemozgalmak a háború után.
=1939. 63. 627–638. /K/

Gál Miksa
Magyarország nemzeti vagyona.
=1916. 40. 401–411.

Gallai Marcell
Az angol törvényes munkásvédelem.
=1908. 32. 445–460.

Gárdonyi Albert
Felső-Magyarország kereskedelmi útjai a középkorban. 1–2.
=1908. 32. 90–96., 192–205.

Nagybritannia mezőgazdasági viszonyai. 1–5.
=1909. 33. 479–486., 544–548., 636–638., 679–692., 759–769.

Gärtner Henrik
A búza-ár alakulása.
=1908. 32. 499–533.

A budapesti malmok jövedelmezősége és az őrlési forgalom.
=1910. 34. 775–795.

Malmi többtermelés, beviteli jegyek és a gazdák.
=1913. 37. 112–123.

A német gabonabeviteli jegyek rendszere.
=1914. 38. 85–104.

Magyarország nemzeti vagyona.
=1916. 40. 589–591.

Gärtner József
A vasúti díjszabási politika fogalma.
=1944. 68. 219–222. /K/

Gazda Károly
A mérlegfelértékelés gazdasági hatásai.
=1926. 50. 36–48.

Géber Antal
A magyar gyáripar első üzemi és munkásstatisztikája.
=1904. 28. 121–131.

A sztrájkstatisztika.
=1907. 31. 93–114.

Az ipari termelési statisztika.
=1909. 33. 575–601.

Géber Zsigmond Antal
A német kereskedelmi forgalom terjeszkedése.
=1900. 24. 619–624.

Gehring Kálmán
A mezőgazdaság iparosítása és a többtermelés.
=1918. 42. 728–735.

Gerber Ferenc
Költségvetésünk tárgyalása és a költségvetési év megváltoztatása.
=1913. 37. 176–187.

Gerster Miklós
A mesterinas védelme.
=1903. 27. 187–195.

A kenyérgabona szerepe Magyarország közgazdaságában.
=1905. 29. 459–464.

A kenyérgabona árának alakulása.
=1906. 30. 361–379.

Gesztelyi Nagy László
Az Alföld gazdasági jelentősége.
=1925. 49. 467–494.

Mezőgazdasági politikánk új útjai és eszközei.
=1934. 58. 232–259.

Az egyházi adózásról.
=1936. 60. 84–90. /K/

A tengeri gazdaságpolitikai jelentősége Magyarországon.
=1937. 61. 833–841. /K/

A gazdatársadalom felelőssége.
=1938. 62. 925–938.

Népfőiskola.
=1940. 64. 617–632.

Gróf Széchenyi István agrárpolitikája.
=1941. 65. 162–196.

Vámpolitikai vonatkozások Magyarország és Szerbia között a világháború előtti évtizedekben.
=1941. 65. 655–661. /K/

Mezőgazdaságfejlesztő törvény eredményeinek biztosítása. Mintafalvak szövetségének megalakulása.
=1943. 67. 894–906.

Kecskemét és a Duna-Tisza csatorna.
=1944. 68. 295–310.

Gidófalvy Elemér
A községi tisztviselők és alkalmazottak illetményviszonyai az 1936. évben.
=1939. 63. 269–285.

A Szovjetunió pénzügyi és hitelrendszere.
=1947. 70. 84–97. /K/

Giuglia, Giacomo
Itália és a Földközi tenger.
=1940. 64. 176–181. /K/

Gokler Antal
A temesvári tankötelesek mellékfoglalkozásáról.
=1899. 23. 687–689. /K/

Goldziher Károly
A biztosítási tudományok szemináriuma Göttingában.
=1902. 26. 878–880. /K/

– Sós Ernő: Vizsgálatok a rokkantsági statisztika köréből.
=1914. 38. 311–327.

A rokkantsági statisztika újabb irodalmáról.
=1914. 38. 698–703.

A kamatszámítás gazdasági-matematikai elmélete.
=1915. 39. 461–476.

Biztosítási ügyünk jövője.
=1919. 43. 240–252.

A tűzbiztosítás statisztikai alapelvei.
=1926. 50. 15–24.

A vállalati nyugdíjpénztárak helyzetének megítélése.
=1936. 60. 202–206. /K/

Goldziher Miksa Adolf
A Kék Kereszt egyesülete.
=1900. 24. 214–216. /K/

Goll Aladár
Rokkantügy Németországban.
=1917. 41. 306–310. /K/

Gonda József
A magyar vasútügy 1848/49-ben.
=1896. 20. 241–254.

Gopcsa László
Közgazdaságunk és a vegyes örökösödési rendszer.
=1902. 26. 53–57. /K/

Gorove László
A tőke a nemzetgazdaság és a szocializmus szempontjai szerint.
=1898. 22. 242–267.

A munkaidő kérdéséhez.
=1899. 23. 309–336.

Az agrárszocializmus adatainak gyűjtése.
=1901. 25. 453–461.

Áruforgalmi mérlegünk javítása és iparfejlesztésünk.
=1903. 27. 586–599.

A negyvenéves MKT.
=1934. 58. 304–307.

Görög Frigyes
Magyarország pénzügyei. MKT-ankét. – – előadása.
=1920. 44. 424–440.

Az aranypengő. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1931. 55. 830–831.

Grdjic, Gojko
A jugoszláv külkereskedelmi rendszer kialakulása.
=1940. 64. 271–277. /K/

Grecsák Richárd
A gazdasági élet átmeneti formái.
=1937. 61. 462–478.

Grósz Emil
Magyarország orvosainak keresete.
=1900. 24. 216–217. /K/

Gulácsy Dezső
Magyarország gabonaellátása. MKT-ankét. – – előadása.
=1921. 45. 95–103.

Guothfalvy Dorner Zoltán
Racionalizálás és gazdaságpolitika.
=1928. 52. 669–698.

A düsseldorfi társadalom- és gazdaságtudományi múzeum.
=1929. 53. 584–587. /K/

A párizsi racionalizálási kongresszus.
=1929. 53. 747–754. /K/

A tenger feletti repülés.
=1930. 54. 207–217.

A fiatalkorúak, gyermekek és nők éjjeli munkájának kérdése és textilipari versenyképességünk.
=1930. 54. 510–517. /K/

A Bedaux-rendszer.
=1930. 54. 918–922. /K/

Az iparfejlesztés múltja és a külföld iparfejlesztési tevékenysége.
=1931. 55. 216–225. /K/

Nagy gazdasági tér.
=1941. 65. 435–449.

Külkereskedelmi politikánk a két világháború között.
=1943. 67. 456–498.

Gyömrei Sándor
A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1923. 47. 538–546.

A külföldi áruhitelek kérdéséről. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1928. 52. 902–904.

A magyar gazdaságtörténet-írás új útja. MKT-ankét. – – előadása.
=1932. 56. 661–679.

A magyar gazdaságtörténet-írás új útja. MKT-ankét. – – válasza.
=1933. 57. 373–376. /K/

György Aladár
A sweating-rendszer.
=1897. 21. 361–372.

A társadalmi tevékenység határai.
=1897. 21. 942–964.

A munkaidő törvényes rendezése a művelt államokban. 1–3.
=1898. 22. 666–679., 721–740.; 1899. 23. 73–85.

A földmívesek és a német szocialisták.
=1899. 23. 519–529.

A munkásvédelemnek nemzetközi jellegűvé alakulása.
=1899. 23. 765–776.

György Endre
A magyar vasművek és gépgyárak.
=1913. 37. 410–418.

György Ernő
A mezőgazdasági termelés fokozása Angliában.
=1918. 42. 643–645. /K/

A fizetésképtelenségi válságról.
=1926. 50. 311–317. /K/

A külföldi áruhitelek problémája.
=1928. 52. 841–859.

A nemzetközi fizetésképtelenségi statisztika kérdéséhez.
=1930. 54. 378–381. /K/

Rugalmasság a gazdasági életben.
=1934. 58. 106–152.

A hitelélet reformproblémái.
=1935. 59. 399–419.

A mezőgazdasági hitelválság tanulságai.
=1937. 61. 310–331.

Kereskedelmi áralakulás 1937–1938-ban.
=1938. 62. 673–699.

György Miklós
Állami járadékunk elhelyezésének kérdése.
=1909. 33. 73–96.

A gyapot árhullámzásainak okai.
=1909. 33. 735–758.

Hadik János
Magyarország pénzügyei. MKT-ankét. Függelék. Pénzügyi politikánk reformja. – – írásbeli hozzászólása.
=1920. 44. 477–493.

Hajdrik Sándor
A pénzintézetek valuta- és értékpapírtárcája az infláció idején.
=1926. 50. 796–801. /K/

A magyar gazdasági statisztika kiépítése.
=1926. 50. 802–804. /K/

A korreláció szerepe a konjunktúrakutatásban.
=1928. 52. 794–798. /K/

Államháztartásunk a szanálás óta.
=1933. 57. 632–682.

Hajdú László
– Vargha Gyula – Kovács Aladár: Magyarország 1892. évi népmozgalma.
=1894. 18. 68–72. /K/

– Vargha Gyula – Kovács Aladár: Idegen honosok Franciaországban.
=1894. 18. 72–74. /K/

– Vargha Gyula – Kovács Aladár: Poroszország népessége anyanyelv szerint.
=1894. 18. 74–75. /K/

– Vargha Gyula: Az 1892. évi bajor állatszámlálás.
=1894. 18. 76–78. /K/

– Vargha Gyula: Magyarország szőlőterülete és szüretje 1892-ben.
=1894. 18. 152–156. /K/

– Vargha Gyula: Állatbiztosítás Svájcban.
=1894. 18. 157–160. /K/

Az ingatlan birtok megterheltetése Bernben.
=1894. 18. 160–162. /K/

Magyarország 1893. évi aratása.
=1894. 18. 313–319. /K/

A bajor községek pénzügyi viszonyai 1890-ben.
=1894. 18. 322–325. /K/

– Vargha Gyula: Ausztria aratása 1893-ban.
=1894. 18. 488–489. /K/

– Vargha Gyula: Nagybritannia és Írország mezőgazdasága az utolsó 20 évben.
=1894. 18. 489–492. /K/

– Vargha Gyula: Románia aratása 1891-ben.
=1894. 18. 492–493. /K/

Nagybritannia és Írország behozatala mezőgazdasági termékekből az 1892 és 1893-ik évben.
=1894. 18. 494–496. /K/

– Fenyvessy József: Olaszország 1892. és 1893. évi áruforgalma.
=1894. 18. 605–610. /K/

– Fenyvessy József: Spanyolország külforgalma 1891–1893.
=1894. 18. 610–614. /K/

A tűzkárok Magyarországon 1889–1891.
=1894. 18. 614–617. /K/

– Vargha Gyula: Magyarország szőlészete 1893-ban.
=1894. 18. 728–737. /K/

– Vargha Gyula: Horvát-Szlavonországok 1893. évi aratása.
=1894. 18. 737–740. /K/

Nagybritannia és Írország bányászata 1891–1893.
=1894. 18. 741. /K/

– Vargha Gyula: Franciaország szőlészete 1893-ban.
=1894. 18. 821–823. /K/

Az ingatlan birtok megterheltetése Poroszországban.
=1894. 18. 824–826. /K/

– Vargha Gyula: Ausztria mezőgazdasága és 1893. évi aratása.
=1894. 18. 905–907. /K/

– Vargha Gyula: Ausztria bortermelése.
=1894. 18. 907–910. /K/

– Fenyvessy József: Franciaország külforgalma 1891–1893.
=1894. 18. 910–913. /K/

A tűzkárok Horvát-Szlavonországban 1882–1891.
=1894. 18. 913–917. /K/

– Vargha Gyula – Kovács Aladár: A népesség foglalkozási viszonyai Ausztriában.
=1894. 18. 987–996. /K/

Az Amerikai Egyesült Államok állattenyésztése.
=1894. 18. 997–1001. /K/

– Vargha Gyula: Románia állattenyésztése.
=1894. 18. 1047–1054. /K/

Az Amerikai Egyesült Államok kereskedelmi külforgalma 1790 óta, különös tekintettel az Európával való forgalomra.
=1894. 18. 1054–1070. /K/

– Vargha Gyula: A bányamívelés Ausztriában.
=1894. 18. 1124–1128. /K/

Magyarország külforgalma, különös tekintettel a mezőgazdasági termékek forgalmára.
=1894. 18. 1128–1139. /K/

– Vargha Gyula: A bevetett terület Bajorországban.
=1894. 18. 1207–1210. /K/

Poroszország takarékpénztárai az 1892-ik évben.
=1894. 18. 1210–1218. /K/

– Pólya Jakab: A gabonaneműek, a burgonya és a hús ára Németországban 1879–1893.
=1895. 19. 58–63. /K/

A folyamhajózás Oroszországban.
=1895. 19. 63–65. /K/

Agrárstatisztikánk reformja.
=1895. 19. 77–96. /K/

A gazdasági egyesületek Bajorországban.
=1895. 19. 127–130. /K/

A tűzkárok Magyarországon az 1892. és 1893. években.
=1895. 19. 130–132. /K/

Magyarország 1894. évi aratása.
=1895. 19. 199–207. /K/

Franciaország népesedési mozgalma 1893-ban.
=1895. 19. 280–281. /K/

Az erdőterület és annak tulajdoni viszonyai Poroszországban.
=1895. 19. 281–283. /K/

Németország külforgalma, különös tekintettel a mezőgazdasági termékek forgalmára.
=1895. 19. 283–287. /K/

Horvát-Szlavonországok 1894. évi mezőgazdasági termelése.
=1895. 19. 367–370. /K/

Az Amerikai Egyesült Államok gabonatermelése 1874–1893.
=1895. 19. 370–374. /K/

Magyarország szőlészete 1894-ben.
=1895. 19. 457–462. /K/

A nyilvános takarékpénztárak Bajorországban.
=1895. 19. 535–538. /K/

Országos állatvásárjaink.
=1895. 19. 595–601. /K/

A közös vámterület külforgalma az utolsó tíz évben, különös tekintettel a mezőgazdasági termékek forgalmára.
=1895. 19. 675–682. /K/

– Hegyeshalmy Lajos: Az Amerikai Egyesült Államok külforgalma 1886–1895.
=1895. 19. 751–757. /K/

A tűzkárok Magyarországon az 1894-ik évben.
=1895. 19. 757–760. /K/

Népoktatásunk állapota.
=1895. 19. 817–835. /K/

Az árverésen eladott mezőgazdasági területek Poroszországban.
=1895. 19. 909–911. /K/

Németország bányászati és kohászati termése.
=1895. 19. 912–915. /K/

A húsfogyasztás Szászországban.
=1896. 20. 64–67. /K/

A közös vámterület külforgalma az utolsó évtizedben.
=1896. 20. 494–497. /K/

Bosznia és Hercegovina népszámlálása és állatösszeírása az 1895. évben.
=1896. 20. 723–734. /K/

Kelet-India mezőgazdasága.
=1896. 20. 826–833. /K/

A német kikötők forgalma 1875–1894.
=1896. 20. 899–904. /K/

Hajdú Zsigmond
Magyarország gabonaellátása. MKT-ankét. – – előadása.
=1921. 45. 140–146.

Hajnal Henrik
Az államháztartás parlamenti ellenőrzésének módszerei.
=1928. 52. 860–874.

Halász Ferenc
Magyarország külföldi adósságainak rendezése.
=1934. 58. 22–42.

A konverziós probléma újabb alakulása.
=1935. 59. 641–668.

A londoni nemzetközi cukoregyezmény.
=1937. 61. 650–664.

Halász Sándor
Csekk- és zsíróforgalmunkról.
=1893/1. 17. 41–70.

A vízi utak és vasutak igénybevétele Magyarországon és versenyszerű befolyásuk a szállítási díjak csökkentésére.
=1893/1. 17. 515–528. /K/

Takarékpénztáraink fejlődésének történetéhez.
=1893/2. 17. 411–428.

A betétüzlet fejlődésének iránya.
=1894. 18. 1104–1108.

A csekkbélyeg.
=1902. 26. 733–742.

Újítások a fizetési forgalomban.
=1903. 27. 573–586.

Játék és takarékosság. Scherl Ágost rendszere.
=1904. 28. 735–747.

Codificationalis törekvések a csekkjog terén.
=1905. 29. 597–615.

Nemzetközi zsíróforgalom, különösen Ausztria-Magyarország és Németország közt.
=1906. 30. 793–804.

Halász Tibor
Az utódállamokkal kötött postatakarékpénztári egyezményről.
=1930. 54. 914–918. /K/

Hallóssy István
Adalékok Új-Törökország kialakulásához.
=1916. 40. 537–548.

A kir. József Műegyetem közgazdasági szemináriumának hároméves működése.
=1917. 41. 645–649.

Hantos Elemér
Hitelszervezetünk fejlődésének újabb irányai.
=1906. 30. 14–29.

A földbirtokreform. MKT-ankét. – – előadása. 
=1920. 44. 195–202.

A világgazdasági konferencia.
=1926. 50. 713–735.

Közép-Európa gazdasági problémái a világgazdasági konferencia előtt.
=1927. 51. 47–73.

Hitelszervezetünk változásai a háború után.
=1930. 54. 675–685.

Mezőgazdaságunk válsága és annak nemzetközi megoldása.
=1931. 55. 15–37.

Forgalmi politikánk jövője.
=1932. 56. 204–225.

Harkányi József
A baleseti veszély és a balesetbiztosítási veszélyességi táblázat.
=1908. 32. 310–321.

Harmaja, Leo
A finn gazdasági élet fejlődése és jelenlegi állása.
=1928. 52. 765–777.

Harmos Zoltán
Illeték-reform.
=1900. 24. 555–558. /K/

A pénzügyi igazgatás reformja.
=1901. 25. 261–272.

Harrer Ferenc
Széchenyi és a főváros.
=1941. 65. 145–161.

Havas Jenő
Az angol szénsztrájk.
=1926. 50. 607–613. /K/

Az angol szakszervezetek és az általános sztrájk következményei.
=1926. 50. 785–795.

Angol bankvezérek nyilatkozatai a bankjegy- és hitelpolitikáról.
=1927. 51. 366–371. /K/

Havas Miksa
Az életbiztosítás a földhitel szolgálatában. Válasz Éber Antalnak.
=1893/1. 17. 194–198.

Kereskedelmi szakoktatásunk reformja.
=1893/1. 17. 302–317.

A törlesztési tervekről.
=1894. 18. 953–967.

A pénzintézetek ellenőrzése tekintettel a biztosító társaságokra.
=1901. 25. 212–222.

A jelzálogos kölcsönök stornója.
=1906. 30. 29–33.

A biztosítási tudományok hatodik nemzetközi kongresszusának iratai. 1–2.
=1909. 33. 626–635.; 1910. 34. 706–710. /K/

A fokozott kockázat az életbiztosításban.
=1918. 42. 145–171.

Havas Mór
A csatornakérdéshez.
=1912. 36. 639–655.

Magyarország gabonaellátása. MKT-ankét. – – előadása.
=1921. 45. 131–140.

A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1923. 47. 517–526.

A magyar autonóm vámtarifa hatása gazdasági életünkben.
=1927. 51. 467–477.

Havass Rezső
A magyar biztosítási törvényjavaslat az életbiztosítás szempontjából.
=1896. 20. 678–712.

Hegedűs Ferenc
Illetékvisszatérítés az államkincstár alaptalan gazdagodása esetében.
=1902. 26. 924–926.

Hegedűs Lóránt
Az adó alapelve.
=1893/2. 17. 624–682.

A tőzsde adója.
=1895. 19. 723–736.

– Mandelló Gyula: A Közgazdasági Szemle tisztelt előfizetőihez.
=1899. 23. 699–701.

– Mandelló Gyula: A szerkesztők beköszöntője.
=1900. 24. 1–3.

A magyar egyenes adózás kifejlődése. 1–3.
=1900. 24. 190–208., 581–594., 661–676.

Válasz Gaál Jenőnek gróf Széchenyi István nemzeti politikájával kapcsolatban.
=1903. 27. 974. /K/

Anglia bevándorlási politikája.
=1904. 28. 17–30.

Neményi Ambrus (1852–1904). Nekrológ.
=1905. 29. 1–2.

Mandello Károly (1829–1906). Nekrológ.
=1906. 30. 710–711. /K/

– Mandelló Gyula: Szerkesztői nyilatkozat.
=1910. 34. 1.

Vándorlások és gyarmatok. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1936. 60. 791–794.

Beszámoló az 1921. évi magyar valutakísérletről.
=1937. 61. 729–740.

Teleszky János (1868–1939). Nekrológ.
=1939. 63. 735–737. /K/

Hegedűs Nándor Andor
Magyarország gabonaellátása. MKT-ankét. – – előadása.
=1921. 45. 125–131.

Hegedűs Sándor
Az arany valuta terjedése.
=1903. 27. 169–186.

Chamberlain politikája.
=1903. 27. 813–819.

Hegedűs Vilmos
Fogyasztási politika.
=1924. 48. 312–317.

Hegyeshalmy Lajos
A magyar áruforgalmi statisztika készítési módszeréről, különös tekintettel az áruértékek megállapítására.
=1894. 18. 579–590.

Magyarország 1894. évi külforgalma.
=1895. 19. 207–215. /K/

– Hajdú László: Az Amerikai Egyesült Államok külforgalma 1886–1895.
=1895. 19. 751–757. /K/

A st.-louisi kiállítás némely tanulságai.
=1905. 29. 241–258.

Hein János
A valorizáció ügye. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1923. 47. 756–760.

Vita az aranyvaluta jövőjéről. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1937. 61. 294–295.

Az általános költségtörvény és a mezőgazdasági földjáradék.
=1937. 61. 775–783.

Magyarország nemzeti jövedelmének megoszlása.
=1940. 64. 730–743.

Heller András
Mussolini földreformja.
=1941. 65. 16–29.

A mezőgazdasági munkáskérdés ismeretlen tényezői.
=1943. 67. 6–18.

A svájci mezőgazdaság háborús eredményei.
=1943. 67. 907–926.

Heller Farkas
Határhaszonelmélet és munkaelmélet. 1–2.
=1904. 28. 463–473., 516–533.

A városba tömörülés jelensége Magyarországon. 1–2.
=1904. 28. 854–863., 907–923.

A városba tömörülés jelensége Magyarországon. (Válasz Kováts Ferenc észrevételeire és helyreigazításaira.)
=1905. 29. 108–115.

A határhaszonelmélet és az uralkodó értékelméletek. 1–2.
=1906. 30. 110–121., 176–185.

A határhaszonelmélet bírálata. 1–2.
=1906. 30. 531–538., 591–600.

A drágaság kérdése elméleti világításban. 1–2.
=1911. 35. 301–342., 385–418.

Szociálpolitikai feladataink.
=1920. 44. 639–665.

A pénzelmélet fejlődése.
=1921. 45. 196–222.

A háború és a közgazdaságtan elmélete.
=1923. 47. 1–22.

Magyarország és a nemzetközi munkaügyi szervezet.
=1923. 47. 587–597.

Buday László (1873–1925). Nekrológ.
=1925. 49. 1–2.

A szerkesztő előszava.
=1925. 49. 207–209.

Matlekovits Sándor (1842–1925). Nekrológ.
=1925. 49. 567–571.

Támadások a közgazdaságtan néhány alaptétele ellen.
=1926. 50. 253–264.

Konjunktúraelmélet és konjunktúrakutatás.
=1927. 51. 1–20.

Új felfogások a hitelelmélet terén.
=1928. 52. 573–598.

Viszontválasz Mattyasovszky Miklósnak ’A földművelés közgazdaságtaná’-hoz.
=1929. 53. 128–130. /K/

Bucher Károly (1847–1930). Nekrológ.
=1930. 54. 810–811. /K/

Vámpolitika és árszínvonal.
=1933. 57. 1–19.

Fogyasztás és gazdasági válság. Válasz Varga Istvánnak.
=1933. 57. 326–331. /K/

Gávai Gaál Jenő (1846–1934). Nekrológ.
=1934. 58. 204. után I–IV.

Áralakulás és nemzeti jólét.
=1934. 58. 308–340.

Navratil Ákos közgazdasági rendszere.
=1935. 59. 369–379.

Matlekovits Sándor emlékezete.
=1936. 60. 1–3.

Balás Károly pénzügytana.
=1937. 61. 161–164.

John Bates Clark (1847–1938). Nekrológ.
=1938. 62. 613–614. /K/

Willy Prion (1879–1939). Nekrológ.
=1939. 63. 477. /K/

Jankovich Béla (1865–1939). Nekrológ.
=1939. 63. 734–735. /K/

Mattyasovszky Miklós (1875–1939). Nekrológ.
=1939. 63. 866–867. /K/

John Atkinson Hobson (1858–1940). Nekrológ.
=1940. 64. 270–271. /K/

Agrárlakosságunk foglalkozási tagozódása.
=1940. 64. 576–589.

Werner Sombart (1863–1941). Nekrológ.
1941. 65. 526–528. /K/

Többtermelés és földtulajdon.
=1941. 65. 705–716.

Eucken Walter közgazdaságtana.
=1941. 65. 894–900. /K/

Matlekovits Sándor.
=1942. 66. 709–717.

Visszapillantás a közgazdasági elmélet fejlődésére.
=1946. 69. 1–14.

Karl Diehl (1864–1943). Nekrológ.
=1943. 67. 947–948. /K/

Heller Farkas Henrik
Törvényjavaslat az áru-részletügyletekről.
=1900. 24. 49–51. /K/

Németország kereskedelmi politikája.
=1900. 24. 752–769.

Heltai Ferenc
A községek rendezéséről. 1– . [A folytatását nem találtam meg.]
=1893/1. 17. 5–13.

A közúti vasutakról, különös tekintettel a budapesti viszonyokra. 1–2.
=1895. 19. 318–357., 389–409.

Az állatorvosi közszolgálat államosításáról.
=1899. 23. 702–739.

Hennyey Vilmos
Táviratok cenzúrája.
=1900. 24. 220–222. /K/

Hensch Árpád
Gazdálkodási rendszerek.
=1897. 21. 784–801.

Herczeg Ferenc
Magyarország 1895. évi áruforgalma.
=1896. 20. 130–144. /K/

Magyarország külkereskedelmi forgalma az 1896. évben.
=1897. 21. 247–254. /K/

Fiume áru és hajóforgalma az 1896. évben.
=1897. 21. 587–606.

Fiume áru és hajóforgalma az 1897. évben.
=1898. 22. 552–571. /K/

A Németbirodalom népességének foglalkozása 1895-ben.
=1898. 22. 53–64. /K/

Hermann Antal
A cigányok nyelvismerete és nemzetiségi viszonyai.
=1895. 19. 551–568.

Hevesy László
A francia frank stabilizálása.
=1927. 51. 442–466.

Hévey László
Mezőgazdasági érdekképviseletünk kialakulása.
=1941. 65. 332–347.

Hieronymi Károly
Az osztrák csatornatervek és feladataink vízi útaink fejlesztése körül.
=1901. 25. 329–350.

A csatorna-kérdés.
=1901. 25. 569–597.

A német vámtarifajavaslat.
=1902. 26. 1–38.

Hirsch Albert
A cukorválság.
=1929. 53. 635–655.

Hirsch Árpád
A mezőgazdaságot szolgáló hitel Somogy vármegyében.
=1902. 26. 353–363.

Hoffmann Géza
Az amerikai magyarság.
=1910. 34. 455–485.

A népesség csökkenő szaporodása és a fajegészségügy (eugenika).
=1914. 38. 526–527. /K/

A sokgyermekű család közvetlen gazdasági támogatása fajegészségügyi szempontból.
=1918. 42. 610–619.

Holek Sámuel
Magyarország és Észak-Afrika.
=1901. 25. 833–842.

Holló István
A közoktatási ügy néhány kérdése statisztikai világításban. 1–3.
=1896. 20. 213–222., 283–310., 421–444. /K/

Hollós Ödön
A valorizáció ügye. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1923. 47. 760–764.

Holzweber Imre
A fascista bankszövetség.
=1931. 55. 509–513. /K/

Hóman Bálint
– – gyűjt.: A középkori magyar pénztörténet bibliográfiája (1597–1913).
=1914. 38. 328–338.

Honegger, Hans
Új termelési elmélet a hatalom- és hitelfogalom alapján.
=1937. 61. 434–444.

Horn Antal
Az orosz bank története.
=1897. 21. 289–317.

Horváth János
Ipari szakszövetkezeteink.
=1899. 23. 12–32.

Új ipari szövetkezeteink rendszere. 1–2.
=1901. 25. 294–301., 363–383.

A magyar szövetkezeti rendszer.
=1916. 40. 233–264.

Horváth Jenő
Blackwell [John] János angol-magyar kereskedelmi akciója és előzményei, 1840–1842.
=1925. 49. 615–624.

A pesti angol konzulátus kérdése. 1841–1848.
=1927. 51. 776–785.

Magyarország az európai gazdaságban 1815–1920. 1–2.
=1935. 59. 71–97., 191–218.

Horváth Ödön
A gabonabehozatali jegyek meghonosításáról.
=1915. 39. 661–686.

Hubay Sándor
A búzaértékesítés problémája.
=1940. 64. 238–257.

Huszár Géza
A biztosítás eszméje és technikája.
=1941. 65. 946–957.

Huszti Dénes
IV. Béla olaszországi vásárlásai.
=1938. 62. 737–760.

Ihrig Károly
Az amerikai gazdák értékesítési szervezetei.
=1929. 53. 656–666.

A szövetkezeti állatértékesítés.
=1931. 55. 681–701.

A népi birtokpolitika kérdései.
=1938. 62. 865–914.

Illés [Artúr].
Magyar háziipar és budapesti otthoni munka.
=1909. 33. 357–359. /K/

Illés Imre
A mezőgazdasági munkapiac.
=1911. 35. 236–252.

Mezőgazdasági munkabérstatisztika.
=1912. 36. 461–475.

Egy pozsonyi hivatalnok-család háztartási számadása.
=1913. 37. 563–576.

Illés József
A német világbirodalom.
=1900. 24. 540–544. /K/

A jobbágyság társadalmi és jogi helyzetének alakulása. (1301–1526.)
=1908. 32. 186–191.

Illyefalvi Vitéz Géza
A statisztika hivatalos szervei az egyes országokban.
=1905. 29. 671–694.

Imrédy Béla
Megjegyzések néhány kontinentális jegybank kimutatásaihoz.
=1927. 51. 629–639.

Produktivitás és fizetési mérleg.
=1928. 52. 20–41.

Ipolyi-Keller Gyula
Magyarország gabonaellátása. MKT-ankét. – – előadása.
=1921. 45. 61–71.

Iványi-Grünwald Béla, ifj.
A magyar gazdaságtörténet-írás új útja. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1933. 57. 360–368. /K/

Jacobi Olivér
Európa racionalizálása.
=1928. 52. 209–224.

Jakobovits Dániel
Termelési problémák.
=1924. 48. 302–311.

A villamosenergia törvényjavaslat-tervezetről.
=1930. 54. 472–485.

Jancsó Benedek
Az erdélyrészi népfajok birtokaránya.
=1906. 30. 563–568. /K/

Jankovich Béla
Külkereskedelem és váltó-árfolyam.
=1894. 18. 747–783.

Az aranyázsió és áralakulás.
=1895. 19. 855–872.

Ázsió és áralakulás az Osztrák-Magyar Monarchiában 1867–97-ig, vonatkozással a világpiac viszonyaira. 1–3.
=1899. 23. 453–492., 567–588., 623–670.

A jelenlegi pénzviszonyokról.
=1900. 24. 147–150. /K/

A közgazdaságtan módszere.
=1903. 27. 417–429.

Az értékelmélet mechanikai alapelveiről.
=1906. 30. 145–164.

Az értékelmélet mechanikai alapelvei s a termelés és forgalom gazdasági tényezőiről.
=1906. 30. 440–455.

Az értékelmélet mechanikai alapelvei: a termények értékelése és elosztása.
=1907. 31. 289–319.

Értéktöbblet és gazdasági haszon.
=1908. 32. 217–232.

Értéktöbblet és földjáradék.
=1908. 32. 801–818.

Osztrák és magyar index-számok 1867–1909.
=1911. 35. 745–764.

Magyarország pénzügyei. MKT-ankét. – – előadása.
=1920. 44. 321–332.

A drágaság hazánkban és a világpiac helyzete.
=1922. 46. 1–27.

A papírpénz inflációja és értéke az utolsó évtized tapasztalatai alapján.
=1925. 49. 3–126.

Jaritz András, ifj.
Hogyan javítsuk meg kereskedelmi mérlegünket?
=1922. 46. 552–554. /K/

Jekelfalussy József
Előszó.
=1893/1. 17. 3–4.

Emlékbeszéd Keleti Károly fölött.
=1893/1. 17. 553–579.

Az államtudományok oktatása és állami életünk igényei.
=1894. 18. 1–12.

Az új agrár-statisztika.
=1894. 18. 100–109.

Értelmiségünk és a magyarság.
=1894. 18. 501–526.

A Szemle olvasóihoz.
=1894. 18. 1145–1152.

Az egyházpolitikai törvények hatása. 1–2.
=1898. 22. 799–816., 882–890.

Felvilágosító megjegyzések Éber Antal: ’Jelzálog-hitelintézeti statisztikánkról’ c. cikkéhez.
=1899. 23. 129–134. /K/

Jellinek Lajos
A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1923. 47. 527–530.

Magyarország vasúti tarifapolitikája. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1924. 48. 57–61.

Jeszenszky Ignác
A telepítés elvei és kivitele.
=1900. 24. 32–40.

A községi birtok felhasználásáról.
=1900. 24. 472–474. /K/

A barcasági szászok gazdasági viszonyai.
=1900. 24. 683–690.

Torontál vármegye gazdasági viszonyai.
=1904. 28. 335–351.

Jirkovsky Sándor
Pénzintézeteink a húszas évek fellendülése idején.
=1940. 64. 361–371.

Leszámítol, viszontleszámítol.
=1940. 64. 387–389. /K/

Pénzintézeteink és az ötéves terv.
=1940. 64. 494–502.

A bankráta.
=1940. 64. 747–752. /K/

Az Osztrák-Magyar Bank és az 1908-i bankankét.
=1942. 66. 44–86.

Pénzintézeteink múlt évi üzleteredménye.
=1942. 66. 256–261. /K/

Takarékpénztáraink és a miskolci 1899. évi értekezlet.
=1942. 66. 434–445.

Az 1892.-i valutaankét.
=1943. 67. 326–365.

Jókay-Szilágyi Miklós
A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1923. 47. 535–538.

Jónás János
Közgazdaságunk és a játék.
=1896. 20. 53–58.

Az ipari munkásság kereskedelmi politikája.
=1907. 31. 690–703.

Jónás Magda, R.
A magyar árak és külkereskedelem alakulása.
=1935. 59. 98–103. /K/

A Magyar Gazdaságkutató Intézet új ipari termelési indexszáma.
=1940. 64. 13–36.

Árindexnek tekinthető-e a létfenntartási költségindexszám?
=1943. 67. 712–718. /K/

Judik József
Knapp elmélete és a pénzérték problémája.
=1918. 42. 185–197.

Az aranykérdés.
=1927. 51. 196–216.

Az Egyesült Államok aktív kereskedelmi mérlege és hitelezői szerepe.
=1927. 51. 640–643. /K/

Aranyvaluta és dollárvaluta.
=1928. 52. 53–57. /K/

A Verein für Sozialpolitik zürichi közgyűlése.
=1929. 53. 131–139. /K/

A bankkövetelések valutapolitikai jelentősége.
=1929. 53. 311–344.

A Federal Reserve Board 1928. évről szóló jelentése.
=1929. 53. 580–584. /K/

Az amerikai tőzsdei spekuláció tanulságai.
=1930. 54. 453–471.

A külföldi kölcsönök tekintetében követendő politika problémái.
=1931. 55. 81–114.

Az ötéves terv közgazdasági és pénzügyi szempontból.
=1938. 62. 347–366.

A Keynes- és White-terv.
=1944. 68. 1–27.

A hároméves gazdasági terv.
=1947. 70. 1–49.

Juhász Károly Jenő
Az ipar és kereskedelem gazdasági hatásfokának növelése az Egyesült Államokban és hazai lehetőségeink.
=1930. 54. 713–734.

Jutassy Ödön
Magyarország gabonaellátása. MKT-ankét. – – előadása.
=1921. 45. 157–164.

Kaán Károly
Ésszerű takarékosság és nemzetépítő munka.
=1932. 56. 273–283.

Kádas Kálmán
A megélhetési index összeállításának időnkénti módosítása és annak okai.
=1935. 59. 669–676. /K/

Fogyasztásra szánt jövedelmek összehasonlítása reálértékben.
=1936. 60. 25–55.

Árollók értelme és jelentősége.
=1938. 62. 191–216.

A piaci fogyasztási volumen alakulása a pengő bevezetése óta. 1926–1938.
=1939. 63. 794–817.

Árkülönbözetek jelzőszámai.
=1940. 64. 258–269.

Követett-(ár)-adók termelői átháríthatósága.
=1940. 64. 506–511. /K/

Az áralakulás irányítása és a piaci egyensúly. 1–2.
=1941. 65. 590–627., 717–774.

Termeléselméleti meggondolások a foglalkoztatási fok nagyságrendjének statisztikai megállapításánál. 1–2.
=1942. 66. 549–571., 650–673.

Államháztartás és áralakulás a háborús Finnországban.
=1943. 67. 1097–1104. /K/

Beruházások és a nemzeti jövedelem emelkedése.
=1947. 70. 275–290.

Többtermelés és árkalkuláció.
=1949. 72. 9–22.

Káldor György
Az angol liberalizmus gazdasági programja.
=1928. 52. 699–712.

A Young-terv.
=1929. 53. 468–479. /K/

Káldor Miklós
A nemzetközi valutapolitika és az árszínvonal. A Macmillan-bizottság jelentése.
=1931. 55. 722–727. /K/

Kállay Miklós
Gabonaelővételi ügylet.
=1900. 24. 218–220. /K/

Kállay Tibor
Magyarország jelenlegi állampénzügyi helyzete.
=1920. 44. 494–514.

Kallio, Topi
Antti Chydenius.
=1931. 55. 129–133. /K/

Kallós Artúr
A racionalizálás határai.
=1931. 55. 581–591.

Kálmán Gusztáv
Magyarország vasútai 1892-ben.
=1894. 18. 166–170. /K/

Kardos Béla
A vámháború hatása a Felvidék gazdasági életére és a csehszlovák fizetési mérleg.
=1932. 56. 819–824. /K/

Kartellek, új kartelltörvény és kartellstatisztika Csehszlovákiában.
=1934. 58. 510–512. /K/

A nemzeti jövedelem alakulása az Egyesült Államokban 1929–1934-ig.
=1936. 60. 213–217. /K/

Karg Norbert
A határhaszon és a teljesítmények egyenlő fontossága.
=1927. 51. 74–87.

A neoromantikus irányzat és Spann univerzálizmusa a közgazdaságtanban.
=1928. 52. 123–134.

A közgazdasági termelékenységről.
=1930. 54. 851–877.

Kármán Elemér
Az Osztrák-Magyar Monarchia eladósodásához.
=1900. 24. 145–147. /K/

A betegsegélyező pénztárak statisztikája 1893–1898-ig.
=1900. 24. 690–700.

Bűnügyi statisztikánk újabb eredményei és irányai. 1–2.
=1903. 27. 366–380., 430–447.

Katona Sándor
Vámpolitikai nehézségek az önálló vámterületen.
=1905. 29. 278–295.

Magyar-osztrák közbenső vámvonal.
=1916. 40. 305–334.

Katona Zsigmond
Magyarország gabonaellátása. MKT-ankét. – – előadása.
=1921. 45. 154–157.

Kecső István
Vámteherszámítások.
=1936. 60. 341–345. /K/

Elvek és célok a magyar nyersanyaggazdálkodásban.
=1937. 61. 676–681. /K/

Kelemen Móric
A harmadik nemzetközi üzemgazdasági kongresszus és annak előzményei.
=1927. 51. 611–628.

Kéler György
A visszatérítés elve a szövetkezet üzleti feleslegének felosztásában. – Hozzászólás Dávid László dolgozatához. –
=1940. 64. 45–51. /K/

Keleti Kornél
Az új autonóm vámtarifa. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1922. 46. 688–699.

A valorizáció ügye. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1923. 47. 771–776.

Kelety Dénes
A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. – – előadása.
=1923. 47. 452–471.

A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. – – válasza.
=1923. 47. 560–583.

A Magyar Királyi Államvasutak utolsó évei és legújabb szervezete.
=1925. 49. 127–154.

Kemény György
Heves vármegye közgazdasági leírása. 1–6.
=1909. 33. 54–58., 131–134., 187–198., 266–271., 344–352., 407–415.

Szabolcs vármegye közgazdasági leírása. 1–3.
=1913. 37. 516–533., 588–611., 657–671.

Az aranypengő. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1931. 55. 831–832.

Keményffi János
A francia Blum-kormány gazdaságpolitikai tévedése.
=1939. 63. 941–957.

Kende Tódor
Az új autonóm vámtarifa. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1922. 46. 716–718.

Kenéz Béla
[Kreutzer Béla]: Az Institut International de Statistique szt.-pétervári ülése és a munkásstatisztika.
=1897. 21. 813–818.

[Kreutzer Béla]: Magyar állampolgárok Bosznia Hercegovinában.
=1897. 21. 888–893. /K/

Kenéz [Kreutzer] Béla: Sztrájkok Ausztriában az 1895. évben.
=1897. 21. 988–991. /K/

A munkanélküliség kérdéséhez.
=1898. 22. 16–31.

Az osztrák bűnügyi statisztika legújabb eredményei.
=1898. 22. 192–199. /K/

Az osztrák sztrájk-statisztika legújabb eredményei.
=1898. 22. 346–351.

A világ vastermelése 1892–1897.
=1898. 22. 627–630. /K/

Az 1897. év sztrájkjai Ausztriában.
=1899. 23. 795–799. /K/

A városba tódulás okai.
=1905. 29. 540–559.

Javaslat a munkanélküliség statisztikájának szervezésére Magyarországon.
=1913. 37. 335–343.

Kerekes Zoltán
Románia.
=1922. 46. 359–381.

Kerékgyártó György
Háború utáni adatfelvételek a kisipar köréből.
=1923. 47. 49–68.

Keszler Gyula
A teljesítménnyel arányos munkabérfizetés.
=1941. 65. 869–893.

Az emberi munkavégzés tökéletesítésének lehetősége a mezőgazdaságban az ipari tapasztalatok nyomán.
=1944. 68. 340–350.

Keviczky Loránd
Az angol liberalizmus és a szociálpolitika.
=1929. 53. 264–270. /K/

Kircz Andorné
Naumann közép-európai koncepciója.
=1916. 40. 208–215. /K/

Az ausztriai magyarság.
=1916. 40. 549–564.

Népesedési kérdések a háborúban.
=1917. 41. 456–459. /K/

Bécsi munkások életviszonyai a háború előtt háztartási számadások alapján.
=1917. 41. 538–563.

Városi családok élelmezési viszonyai Németországban a háború második évében háztartási számadások alapján.
=1917. 41. 682–685. /K/

Kis Ernő
Veszprém vármegye gazdasági leírása.
=1905. 29. 525–539.

Kisléghi Nagy Dénes
A marxizmus munkaértékelméletének bírálatához.
=1929. 53. 697–711.

A gazdálkodás metafizikájához.
=1931. 55. 621–625. /K/

Az univerzalizmus államelmélete.
=1931. 55. 702–708. /K/

Az öngyilkosság okairól.
=1932. 56. 124–134. /K/

A rendi gazdaság elmélete.
=1932. 56. 461–469. /K/

Gazdaság és technika.
=1932. 56. 906–912. /K/

A gazdasági individualizmus válsága.
=1933. 57. 249–256.

Magyar társadalomfilozófia.
=1934. 58. 61–65. /K/

Az univerzalizmus bölcseleti alapjai.
=1936. 60. 715–761.

Lélektan és társadalomtudomány az univerzalizmus rendszerében. 1–2.
=1937. 61. 165–204., 349–385.

Az univerzalizmus gazdasági tanai. 1–2.
=1937. 61. 577–627., 784–822.

Az univerzalizmus hívei és bírálói. 1–2.
=1938. 62. 532–578., 772–814.

A gazdaságpolitika tudományelméleti helyzete.
=1943. 67. 78–83. /K/

Világnézet és gazdasági stílus.
=1944. 68. 265–294.

Klár János
Az állam (közület) és magángazdaság szerepe a villamos energiagazdálkodásban.
=1944. 68. 46–58.

Klasz Paula
Az Egyesült Államok és az európai háború.
=1916. 40. 126–132. /K/

Klug Emil
A németosztrák, a cseh és a németbirodalmi egyszeri nagyvagyonadóról és vagyonszaporulati adóról.
=1920. 44. 552–586.

A kétszeres adóztatás ellen.
=1921. 45. 293–303.

Kmety Károly
A ’Conseil de Préfecture’ mint közigazgatási bíróság. 1–2.
=1894. 18. 210–237., 379–416.

Koch Antal
Az átírási (giro) forgalom fejlődéséről hazánkban.
=1899. 23. 337–363.

Kohányi Zoltán
Hajózási egyezmények a világforgalomban.
=1910. 34. 261–276.

Nemzeti tengerhajózási politikánk feladatai.
=1910. 34. 741–774.

Kohn Dávid
Az olasz valuta története. 1–5.
=1893/2. 17. 3–60., 115–169., 253–305., 429–444., 495–527.

A jegybank kérdése.
=1894. 18. 557–578.

Adók reformjáról. 1–4.
=1894. 18. 648–702., 784–812., 841–871., 921–952.

Vasúti tarifák könyve. 1–2.
=1894. 18. 1077–1103., 1180–1190.

Kartellek és ringek.
=1895. 19. 619–659.

Komoróczy György
Az észak felé irányuló magyar borkivitel.
=1943. 67. 194–204.

Kereskedelemtörténeti irodalmunk tárgya.
=1944. 68. 186–205.

Konkoly Thege Gyula
A konjunktúrakutatás külföldi szervezetei.
=1927. 51. 324–338.

Magyarország külkereskedelmi forgalma és a mezőgazdasági kivitel jelentősége.
=1930. 54. 338–366.

Koós Mihály
Kereskedelmi mérlegünk passzivitása. MKT-ankét. – – előadása.
=1927. 51. 733–741.

Koós Zoltán
A földbirtokreform.
=1921. 45. 368–388.

A gabonára szóló záloglevelek. MKT-ankét. – – előadása.
=1922. 46. 439–448.

Hitelpolitika.
=1936. 60. 142–162.

Kopácsy Judit
Árszabályozás Svájcban.
=1943. 67. 815–824.

Korányi Frigyes
A takarékbetét biztosítása.
=1918. 42. 559–566.

Emlékbeszéd Popovics Sándorról.
=1935. 59. 453–467.

Korek Valéria
A magyar mezőgazdaság jövedelmezősége.
=1937. 61. 628–649.

Válasz Witthen Béla bírálatára a magyar mezőgazdaság jövedelmezőségéről.
=1938. 62. 56–58.

Kossalka János
A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1923. 47. 530–534.

Kovács Aladár
A gyermekápolás Franciaország közigazgatásában.
=1893/2. 17. 381–386. /K/

– Vargha Gyula – Hajdú László: Magyarország 1892. évi népmozgalma.
=1894. 18. 68–72. /K/

– Vargha Gyula – Hajdú László: Idegen honosok Franciaországban.
=1894. 18. 72–74. /K/

– Vargha Gyula – Hajdú László: Poroszország népessége anyanyelv szerint.
=1894. 74–75. /K/

Anglia és Wales 1891-iki népszámlálása.
=1894. 18. 309–313. /K/

– Vargha Gyula – Hajdú László: A népesség foglalkozási viszonyai Ausztriában.
=1894. 18. 987–996. /K/

Kovács Alajos
A magyarság száma 1897 végén.
=1898. 22. 418–429. /K/

Ausztria népmozgalma az 1891–1896. években.
=1899. 23. 49–56. /K/

A bányászat és nagyipar hatása a magyarosodásra.
=1909. 33. 16–29.

A kivándorlás statisztikai oka.
=1909. 33. 445–454.

A belső vándorlások Magyarországon.
=1910. 34. 301–318.

Az 1910.-i népszámlálás eredménye.
=1911. 35. 225–235.

Népesedésünk újabb jelenségei.
=1912. 36. 783–806.

Születési számunk alakulása a háború után.
=1917. 41. 384–387. /K/

Életképes-e a román uralom Magyarország keleti felében?
=1919. 43. 185–203.

Válasz a statisztikai évkönyv bírálatára.
=1927. 51. 601–610.

Vándorlások és gyarmatok. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1936. 60. 794–796.

Kovács Gábor
Az orosz MIR-szervezet szociálgazdaságtani értéke.
=1904. 28. 445–463.

A földbirtok árának befolyása a gazdaság intenzitására.
=1905. 29. 178–184.

Az orosz alkotmányos mozgalmak és az agrárreform.
=1905. 29. 346–354.

A népesedési elmélet újabb fejlődése. 1–2.
=1906. 30. 217–229., 317–330.

Kritikai észrevételek a Malthus népesedési elméletére. 1–2.
=1908. 32. 145–164., 248–260.

A demográfia irodalma és az osztályokra tagozódás. – Adalékok az osztályok dinamikájához.
=1909. 33. 147–170.

A bruxellesi szociológiai intézet.
=1909. 33. 245–254.

Házasságkötés és élveszületések. – Adalékok az osztályok dinamikájához.
=1909. 33. 289–313.

A statisztika története.
=1914. 38. 1–13.

A világháború közgazdasági háttere.
=1916. 40. 265–293.

A magyar népmozgalom és a Malthus-féle elmélet.
=1917. 41. 393–425.

Háborús közgazdasági archívum a debreceni egyetemen.
=1917. 41. 650–661.

Jan van Leyden. (Münsteri anabaptisták a XVI. században.)
=1919. 43. 285–288. /K/

Kovács Gyula
A Népszövetség az aranyhiány veszedelméről.
=1930. 54. 816–821. /K/

Kovács Jenő
A jegybankok nemesércpolitikája és a háború.
=1916. 40. 786–799.

A Balkán államok jegybankja.
=1917. 41. 167–189.

A Balkán államok jegybankügye. 1–2.
=1918. 42. 172–184., 473–490.

Kovácsy Sándor
A mezőgazdaságról és mezőrendőrségről szóló törvényjavaslat.
=1894. 18. 348–378.

Kováts Ferenc
A városba tömörülés jelensége Magyarországon. (Észrevételek és helyreigazítások Heller Farkas hasonló című értekezéséhez.)
=1905. 29. 13–31.

Acsády Ignác (1845–1906). Nekrológ.
=1907. 31. 3–6.

Vizsgálódások Magyarország népmozgalmáról a legújabb időben.
=1909. 33. 431–444.

Kováts S. János
Mezőgazdasági szakoktatás.
=1917. 41. 871–878. /K/

Kovrig Béla
Racionalizmus a gazdaságpolitikában.
=1926. 50. 759–770.

Vándorlások és gyarmatok. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1936. 60. 796–799.

A mezőgazdasági öregségi biztosítás.
=1938. 62. 59–92.

Köllner Károly
Szegénység és fertőző betegségek.
=1900. 24. 367–377.

Kőnig Tivadar
A vámjog szabályozásáról szóló törvényjavaslat.
=1924. 48. 173–198.

Körmendy József
A M. Kir. Postatakarékpénztár szerepe a közpénzek kezelésében.
=1926. 50. 771–784.

Kőrösy József
A részvénytársulati statisztika kritikája és reformja. 1–3.
=1900. 24. 177–189., 273–292., 341–350.

A fővárosi pénzintézetek statisztikája.
=1901. 25. 539–540. /K/

A részvények árfolyam-nyereségeinek és veszteségeinek megállapításáról.
=1902. 26. 342–352.

Kőszegfalvi Miklós
A takarékosság a takarékoskodó egyén szempontjából.
=1943. 67. 53–77.

Kövessi Ferenc, ifj.
A keresleti függvény szerepe a vasúti közlekedési politikában.
=1935. 59. 522–550.

Krasznay Károly
Az 1933. évi budapesti nemzetközi vásár nemzetgazdasági haszna.
=1933. 57. 461–464. /K/

Az árumintavásárok gazdaságfejlesztő szerepe.
=1934. 58. 399–402. /K/

A vásárintézmények szervezése.
=1935. 59. 572–575.

Krausz Gyula
Közműhelytelepek.
=1902. 26. 133–136. /K/

Új kereskedelmi társaságok.
=1906. 30. 415–422.

Krejcsi Rezső
A szövetkezetekre vonatkozó törvényjavaslatok.
=1895. 19. 771–779.

– Szegő Ernő: A budapesti tojástőzsde.
=1914. 38. 411–412. /K/

Kreutzer Béla ld. Kenéz Béla

Krisztics Sándor
A társadalomgazdaságtani bibliográfia.
=1915. 39. 348–352. /K/

Krisztics Sándor összeáll.
Társadalomgazdaságtani bibliográfia. 1915. január–március.
=1915. 39. 353–364.

Társadalomgazdaságtani bibliográfia. 1915. április–június.
=1915. 39. 647–660.

Társadalomgazdaságtani bibliográfia. 1915. július–szeptember.
=1915. 39. 865–876.

Társadalomgazdaságtani bibliográfia. 1915. október–december.
=1916. 40. 219–232.

Társadalomgazdaságtani bibliográfia. 1916. január–március.
=1916. 40. 430–444.

Társadalomgazdaságtani bibliográfia. 1916. április–június.
=1916. 40. 648–660.

Társadalomgazdaságtani bibliográfia. 1916. július–szeptember.
=1916. 40. 868–880.

Társadalomgazdaságtani bibliográfia. 1916. október–december.
=1917. 41. 222–240.

Társadalomgazdaságtani bibliográfia. 1917. január–március.
=1917. 41. 592–608.

Társadalomgazdaságtani bibliográfia. 1917. április–szeptember.
=1917. 41. 888–910.

Társadalomgazdaságtani bibliográfia. 1917. október–december.
=1918. 42. 202–216.

Társadalomgazdaságtani bibliográfia. 1918. január–június.
=1918. 42. 351–369.

Társadalomgazdaságtani bibliográfia. 1921. január–április.
=1921. 45. 320–330.

Kuba János
Az értéktőzsde eseményei az aranymérlegtől napjainkig.
=1935. 59. 224–230. /K/

Kuffler Ervin
Észrevételek Vilfredo Pareto társadalomtanához.
=1942. 66. 742–751.

Kuncz Ödön
A kereskedelmi munkajog problémái.
=1924. 48. 7–19.

Az ötven esztendős kereskedelmi törvény és annak reformja.
=1926. 50. 143–160.

A kartell mint jogi probléma.
=1928. 52. 1–19.

Kunosi Ödön
Az új kereskedelmi szerződések hatása Németország külkereskedelmére.
=1910. 34. 319–325.

Az angol szabadkereskedelem a huszadik században.
=1911. 35. 15–21.

Amerikai gazdasági vázlatok.
=1913. 37. 161–175.

Kunz Jenő
Fővárosunk háztartásáról.
=1902. 26. 169–184.

Künsztler Zoltán
A londoni ’The Bankers Clearing House’ az 1927. évben.
=1928. 52. 57–58. /K/

Kötvények tényleges kamatozása.
=1928. 52. 798–802. /K/

Pénzintézeteink újabb záloglevélkibocsátásai.
=1929. 53. 345–357.

A hitelkamatláb kérdéséhez.
=1933. 57. 792–797. /K/

Kürthy Sándor
Stabilizáció és közös tervgazdálkodás a délkelet-európai államokban.
=1947. 70. 314–328.

Kvassay Jenő
Vízi közlekedési politikánk.
=1912. 36. 145–161.

A nemzetközi Duna és Magyarország.
=1913. 37. 364–398.

Víziútaink mikénti fejlesztése.
=1918. 42. 395–413.

A Duna-torkolat hajózásának kérdései.
=1918. 42. 630–636. /K/

L. Sipos Kamilló ld. Sipos Kamilló, L.

Ladányi Dezső
Magyarország külföldi eladósodása.
=1933. 57. 20–91.

Lakatos Béla
A szakszervezetek szerepe a népi demokráciában.
=1948. 71. 99–110.

Lakatos Gyula
Magyarország pénzügyei. MKT-ankét. – – előadása.
=1920. 44. 395–408.

Laky Dezső
Községi adminisztráció és községi háztartás a statisztika mérlegén.
=1914. 38. 14–31.

A községi üzemek jelentősége a magyar városok háztartásában.
=1917. 41. 503–537.

Magyar gyermekhalandósági statisztika.
=1922. 46. 75–96.

Buday László élete és munkássága.
=1925. 49. 387–448.

Vargha Gyula (1853–1929). Nekrológ.
=1929. 53. 305–310.

Laky Géza
Általános forgalmi-, általános kereseti-, jövedelem- és vagyonadónk fejlődési irányai.
=1929. 53. 393–455.

A német és a magyar jövedelemadó rendszere.
=1931. 55. 541–580.

Lamm Dezső
Magyarország gabonaellátása. MKT-ankét. – – előadása.
=1921. 45. 112–117.

Landauer Béla
A boszniai agrárkérdés.
=1896. 20. 759–765.

Láng János
A magyar és német mezőgazdaság hitelterhei és megadóztatása.
=1931. 55. 115–128.

A kivitel jelentősége Magyarország nemzeti termelésében.
=1933. 57. 423–451.

Láng Lajos
A benső gyarapodás szerepe népességünk szaporodásában az utolsó évtized alatt.
=1893/1. 17. 25–30.

Magyarország adóstatisztikája 1891-ből.
=1893/2. 17. 105–114.

Adatok az 1891. évi adóstatisztikához.
=1893/2. 17. 224–246. /K/

A nemzetközi vámpolitika jövője.
=1898. 22. 297–317.

A kereskedelmi politika kilátásai.
=1901. 25. 409–423.

A német vámjavaslat.
=1902. 26. 85–109.

A védvámos fordulat.
=1904. 28. 89–108.

Chamberlain.
=1904. 28. 171–203.

Levassuer.
=1908. 32. 787–789.

Elnöki beszéde Kautz Gyula felett.
=1909. 33. 427–430. /K/

Láng Mihály
Az új állami monopóliumok.
=1910. 34. 834–856.

Langfelder Ede
Magyarország gabonaellátása. MKT-ankét. – – előadása.
=1921. 45. 164–170.

László Gyula
Székely kivándorlás.
=1900. 24. 527–539.

Laurentzy Vilmos
A mezőgazdasági szakoktatás.
=1927. 51. 246–251. /K/

Ledermann László
Az arany új helyzete a világgazdaságban.
=1937. 61. 823–833. /K/

Legányi Gyula
A szükségekről.
=1901. 25. 205–211.

Legenyey Bodnár Péter
Bodrogköz a kivándorlás szempontjából. 1–2.
=1903. 27. 834–848., 922–936.

Leitgeb Imre
Németország húsfogyasztása és a német húsvizsgálati törvény.
=1900. 24. 878–884. /K/

Lénárd Jenő
Többtermelés.
=1912. 36. 567–589.

Lendvai Jenő
Temesvár város közgazdasági leírása. 1–7.
=1908. 32. 41–49., 109–118., 261–267., 339–345., 400–411., 471–481., 550–556.

A tisztességtelen verseny nemzetközi szabályozása.
=1914. 38. 475–482.

Lendvay Sándor
A tőzsdeadó.
=1895. 19. 97–113.

Lengyel Géza
A munkaközvetítés az új ipartörvényben.
=1908. 32. 755–772.

Lengyelország gazdasági viszonyai.
=1918. 42. 414–458.

A külkereskedelmi forgalom mai szabályozása Magyarországon és a szomszéd államokban.
=1920. 44. 587–600.

Lengyel János
Almásy Pál, egy magyar nemzetgazda a XVIII. században. 1–2.
=1903. 27. 39–54., 142–154.

Lengyel Samu
A népbiztosítás szervezése Magyarországon.
=1917. 41. 108–132.

Könyvrevizorok képzése.
=1917. 41. 244–261.

Leopold Lajos, ifj.
Az olasz mezőgazdaság.
=1903. 27. 696–701. /K/

A gyermek-munkás védelme Németországban.
=1904. 28. 621–625. /K/

Parasztgyermekeink és a tehéntej.
=1905. 29. 355–369.

Az aratógép szociológiája.
=1906. 30. 73–109.

Munkabér és nagybirtok.
=1934. 58. 445–479.

Államosított mezőgazdaság Oroszországban.
=1939. 63. 638–644. /K/

Lers Vilmos
A gyarmatügyről.
=1897. 21. 441–461.

A háború hatása a nemzetközi szerződésekre. – Különösebb tekintettel a közgazdaságpolitikai vonatkozásúakra.
=1919. 43. 3–34.

Lestyánszky Sándor
A községi és körjegyzői intézmény kérdéséhez.
=1893/1. 17. 31–40.

Lippich Gusztáv
A közép földbirtokos osztály hiteléről.
=1899. 23. 155–167.

Lipták László
Magyar gazdaságpolitika 1932-ben. Megjegyzés Zelovich László cikkére.
=1932. 56. 473–476. /K/

Magyar gazdaságpolitika 1932-ben. Viszontválasz Zelovich Lászlónak.
=1932. 56. 628–629. /K/

Az összeomlási elmélet fejlődése és bírálata.
=1932. 56. 757–791.

Városszéli telepítés, mellékfoglalkozásszerű telepítés.
=1935. 59. 676–683. /K/

Árelméleti megfontolások és a gyakorlati árpolitika.
=1936. 60. 576–593.

Iparfejlesztés és agrárpolitika.
=1938. 62. 915–924.

Liszka Viktor
A változó kamatozású kötvények.
=1916. 40. 661–691.

Luckhaub Gyula
A matematika a gazdasági irányú tudományokban.
=1944. 68. 59–69.

Lukács Béla
Fölhívás a közönséghez a millenniumi kiállítás tárgyában.
=1893/1. 17. 251–253.

Lukács György
Az agrárszocializmus és orvoslása.
=1900. 24. 257–272.

Küzdelem a tuberkulózis ellen.
=1923. 47. 202–210.

Lukács Károly
A francia államháztartás Sully idejében. Gazdaságtörténet tanulmány.
=1907. 31. 7–23.

Sully mezőgazdasági és ipari politikája.
=1907. 31. 181–193.

Máday Andor
A zürichi szociális hét. 1–2.
=1912. 36. 829–834.; 1913. 37. 124–127.

Magyary Géza
Az ipari bíráskodás, tekintettel az ipartörvény reformjára.
=1909. 33. 361–383.

Magyary Lajos
A gazdasági válság enyhítése.
=1930. 54. 306–310. /K/

Mahler Sándor
Erkölcs és pénzügyek.
=1925. 49. 226–246.

Mailáth József
A szocializmus múltja, jelene és jövője.
=1901. 25. 670–686.

Magyarország mezőgazdasági munkásainak helyzetéről. 1–2.
=1904. 28. 487–499., 580–595.

A mezőgazdasági munkáskérdésről.
=1907. 31. 217–228.

A szocializmusról.
=1925. 49. 579–589.

Major Róbert
Budapest külterjes településének kérdéséhez.
=1935. 59. 776–788.

Idegenforgalom és fizetési mérleg.
=1936. 60. 482–487. /K/

Pénzérték és államháztartás.
=1937. 61. 223–250.

Államadósság és infláció.
=1943. 67. 927–946.

Makai Ernő
Az állami sorsjegykölcsönök.
=1905. 29. 396–407.

A szocialista válságelmélet.
=1907. 31. 511–542.

A pénz értékállandóságának problémája. 1–2.
=1916. 40. 456–469., 592–621.

Adalékok a fizetési mérleg elméletéhez. 1–2.
=1917. 41. 609–630., 737–751.

Makai Oszkár
A jegybankok nemesércpolitikájának főbb irányai.
=1914. 38. 558–584.

Malduri Maléter Jenő
A közlekedés jelentősége nemzetgazdaságunkban.
=1936. 60. 453–481.

Mandel Pál
A Magyar Államvasutak kőszénfogyasztása és kőszénbányászatunk.
=1905. 29. 465–469.

A kőszénkérdéshez.
=1905. 29. 721–725.

Mandelló Gyula
– Hegedűs Lóránt: A Közgazdasági Szemle tisztelt előfizetőihez.
=1899. 23. 699–701.

– Hegedűs Lóránt: A szerkesztők beköszöntője.
=1900. 24. 1–3.

Foglalkoztató műhely.
=1900. 24. 58–59. /K/

Munkásotthon.
=1900. 24. 60. /K/

Az ország közállapotai.
=1900. 24. 60–61. /K/

Farkas Jenő (1865–1900). Nekrológ.
=1900. 24. 320–321.

Adalék a középkori munkabérek történetéhez.
=1902. 26. 253–284.

Mezőgazdasági szaktudósítók jelentései.
=1902. 26. 311–313. /K/

Mezőgazdasági munkabérek statisztikája.
=1902. 26. 493–510.

Szociálpolitikai program.
=1905. 29. 81–92.

Magyarország, Ausztria és a Német Birodalom bűnügyi statisztikájának főbb eredményei a XIX. század utolsó negyedében. 1–3.
=1905. 29. 258–277., 408–427., 479–504.

Bibliográfiai tevékenység a közgazdasági irodalomban.
=1905. 29. 520–524. /K/

A statisztika jövője.
=1905. 29. 616–624.

A közgazdasági irodalom bibliográfiájáról.
=1905. 29. 815–816. /K/

Hegedűs Sándor (1847–1906). Nekrológ.
=1907. 31. 1–3.

– Hegedűs Lóránt: Szerkesztői nyilatkozat.
=1910. 34. 1.

Pierre Emile Levasseur (1828–1911). Nekrológ.
=1911. 35. 443–445.

Georg Friedrich Knapp. Wilhelme Lexis.
=1912. 36. 187. /K/

Halász Sándor (1859–1918). Nekrológ.
=1918. 42. 3–4.

Mandello Károly
A magyar állam bevételei és kiadásai 1863–1903.
=1906. 30. 165–175.

Mannheimer Ernő
Értékpapírpiac és gazdasági helyzet.
=1931. 55. 625–627. /K/

Márffy Ede
Az állam mint vállalkozó.
=1918. 42. 375–394.

Márffy-Mantuano Rezső
Mennyiben áll a legnagyobb kedvezmény záradéka önálló gazdasági szervezkedésünk útjában?
=1908. 32. 715–721.

Margalits Ödön
A földbirtokreform. MKT-ankét. – – előadása.
=1920. 44. 185–187.

Margocsy Géza
A debreceni csizmadiák gazdasági és szociális helyzete.
=1916. 40. 622–637.

A gubások gazdasági és szociális helyzete Debrecenben.
=1916. 40. 716–724.

Mariska Vilmos
A személyes jövedelmi adó.
=1894. 18. 238–264.

Márki Hugó
Schwartner Márton és a statisztika állása a XVIII. és XIX. század fordulóján. 1–2.
=1905. 29. 32–63., 93–107.

Márki Sándor
A középkori munkabérek történetéből.
=1903. 27. 386–391. /K/

Markovits Jenő
A szocialista állam pénzreformja.
=1948. 71. 39–53.

Matlekovits Sándor
A német tőzsdetörvény javaslat.
=1895. 19. 569–586.

Az agrárpolitika és Ruhland.
=1895. 19. 605–618.

Kereskedelmi szerződéseink hatásáról.
=1896. 20. 3–29.

A 34,4-es quota.
=1900. 24. 4–27.

A magyar kereskedelmi politika legközelebbi feladata.
=1901. 25. 649–669.

Ruhland agrár közgazdaságtana.
=1903. 27. 653–666.

Chamberlain és az irodalom.
=1904. 28. 203–218.

A vámpolitika új korszaka. 1–2.
=1906. 30. 289–306., 380–409.

Az autonóm vámtarifa.
=1906. 30. 649–667.

Az autonóm vámtarifa iparvédő jellege.
=1906. 30. 721–763.

Az európai kereskedelmi politika és Észak-Amerika egyesült államai.
=1907. 31. 145–180.

A kivándorlás.
=1907. 31. 577–611.

Ruhland közgazdasági rendszere.
=1908. 32. 790–800.

Az adóreform.
=1909. 33. 217–244.

Az önálló magyar vámterület és a magyar mezőgazdaság.
=1910. 34. 73–104.

A nemzetközi kereskedés az utolsó harminc évben. 1–2.
=1912. 36. 217–232., 314–333.

Az ipartörvény revíziója. 1–2.
=1913. 37. 1–17., 92–111.

Iparunk a népszámlálás adatai szerint.
=1916. 40. 1–45.

Vámelőnyök (préférence): a német-magyar-osztrák gazdasági közeledés tervezett eszköze.
=1916. 40. 153–167.

Csehország iparosai összehasonlítva Magyarországéival a népszámlálás adatai szerint.
=1917. 41. 3–13.

A Duna Közép-Európa gazdasági ütőere.
=1917. 41. 689–713.

Az MKT működéséről. – Elnöki beszéd. –
=1920. 44. 8–13.

A tanácsköztársaság közgazdasági politikája.
=1920. 44. 47–52.

A földbirtokreform. MKT-ankét. – – elnöki megnyitója.
=1920. 44. 131–133.

A földbirtokreform. MKT-ankét. – – elnöki összefoglalója.
=1920. 44. 243–245.

Magyarország pénzügyei. MKT-ankét. – – elnöki megnyitója.
=1920. 44. 247–248.

Magyarország pénzügyei. MKT-ankét. – – elnöki zárszava.
=1920. 44. 473–476.

Magyarország gabonaellátása. MKT-ankét. – – elnöki megnyitója.
=1921. 45. 1–4.

Magyarország gabonaellátása. MKT-ankét. – – elnöki zárszava.
=1921. 45. 183–186.

Közgazdasági helyzetünk. – – elnöki megnyitója az MKT 1921. május 5-iki közgyűlésén.
=1921. 45. 189–195.

’A közgazdaságtan és a szociológia oktatása a középiskolában’ című előadás vitájának összefoglalója.
=1921. 45. 407–410.

Wekerle Sándor (1848–1921). Nekrológ.
=1921. 45. 461–472.

Az ipartörvény módosítása.
=1921. 45. 533–563.

A nemzetgyűlés működése közgazdasági szempontból.
=1922. 46. 159–182.

A nemzetgyűlés működése pénzügyi szempontból.
=1922. 46. 382–426.

A gabonára szóló záloglevelek. MKT-ankét. – – elnöki megnyitója.
=1922. 46. 437–438.

A gabonára szóló záloglevelek. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1922. 46. 456–458.

A Magyar Gyáriparosok Országos Szövetségének 20 éves fennállása.
=1922. 46. 497–500. /K/

Az indexszámok jelentősége a munkabérek meghatározásánál. MKT-ankét. – – elnöki megnyitója és zárszava. 1–2.
=1922. 46. 505–508., 532–534.

Az Országos Iparegyesület közgyűlése. – – elnöki megnyitója.
=1922. 46. 595–601.

Az új autonóm vámtarifa. MKT-ankét. – – elnöki megnyitója.
=1922. 46. 627–628.

Az új autonóm vámtarifa. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1922. 46. 722–727.

A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. – – elnöki megnyitója.
=1923. 47. 451–452.

A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. – – elnöki zárszava.
=1923. 47. 583–585.

A társulati adóról. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1924. 48. 87–88.

Az ötven éves kereskedelmi törvény.
=1925. 49. 572–578.

Matolcsy Mátyás
Jövedelemeloszlás Magyarországon.
=1936. 60. 271–287.

A szesztermelés helyzete Magyarországon.
=1937. 61. 54–89.

A szesztermelés helyzete Magyarországon. Válasz Fenyő Miksának.
=1937. 61. 386–387. /K/

A magyar és a német mezőgazdasági termelés azonos és eltérő irányai.
=1941. 65. 317–331.

Mattyasovszky László
Az építőipari törvénytervezet.
=1926. 50. 177–178. /K/

Mattyasovszky Miklós
A szocializmusról, különös tekintettel az agrármozgalmakra.
=1898. 22. 381–397.

A polgári törvénykönyv tervezetének öröklési joga, gazdasági és társadalompolitikai szempontból.
=1901. 25. 502–519.

A gazdasági munkások és cselédek biztosítása.
=1903. 27. 353–365.

A drágaság és a fogyasztás.
=1913. 37. 427–437.

A földművelés közgazdaságtana. Rendszertani kérdések.
=1915. 39. 161–168.

A gazdasági eltolódás és a háború.
=1917. 41. 348–353.

György Endre (1848–1927). Nekrológ.
=1927. 51. 245–246. /K/

Válasz Heller Farkasnak ’A földművelés közgazdaságtaná’-ról írt bírálatára.
=1929. 53. 124–128. /K/

A föld forgalmi és hozadéki értékéről.
=1932. 56. 1–15.

Méhely Kálmán
A közgazdasági mérnök. 1–2.
=1913. 37. 217–235., 310–329.

Az ipari szövetkezetek szerepe az iparfejlesztésben.
=1917. 41. 14–62.

A munkáskérdés háborús fejlődése.
=1918. 42. 5–21.

Magyarország pénzügyei. MKT-ankét. – – előadása.
=1920. 44. 408–423.

A közgazdasági oktatás fejlődése.
=1920. 44. 711–713. /K/

A közgazdaságtan és a szociológia oktatása a középiskolában.
=1921. 45. 389–407.

Az új autonóm vámtarifa. MKT-ankét. – – ’Védvám, iparfejlesztés és közjólét’ című előadása.
=1922. 46. 633–661.

Mennyey Géza
Románia földhiteli szervezete.
=1940. 64. 647–656. /K/

Szovjet-Oroszország bankszervezete.
=1941. 65. 783–787. /K/

A német gazdaadósságrendezés áttekintése.
=1942. 66. 266–268. /K/

Mérei Gyula
A ’második Baku’.
=1940. 64. 279–285. /K/

Mészárovits Tibor
A csehkorona devalvációjának gazdasági következményei.
=1936. 60. 206–213. /K/

Meszlény Artúr
– Baumgarten Nándor: A védvám befolyása a kartellekre és trösztökre.
=1906. 30. 307–317.

Ingó-jelzálogjog és mezőgazdasági hitel.
=1911. 35. 651–666.

Mezey Lajos
A határhaszonelmélet bírálata. 1–2.
=1914. 38. 186–194., 265–275.

A javak értéke.
=1914. 38. 549–557.

A jövedelemeloszlás alapelve.
=1915. 39. 442–446.

Liefmann teóriája.
=1915. 39. 733–754.

Liefmann elméletének bírálata.
=1916. 40. 377–385.

Henry George eszméje.
=1917. 41. 133–139.

A teoretikus gazdaságtan alapproblémái.
=1918. 42. 220–232.

Böhm-Bawerk tőkekamatelméletének bírálata.
=1929. 53. 1–18.

Vissza Böhm-Bawerkre.
=1929. 53. 513–529.

Beszámítás vagy hatalmi elmélet?
=1932. 56. 284–305.

A mezőgazdaság jövője.
=1933. 57. 317–323. /K/

Malthus. (Halála századik évfordulójára.)
=1934. 58. 97–105.

Miklós Ödön
A gabona-elevátorokról. 1–3.
=1894. 18. 85–99., 173–184., 527–539.

Milhoffer Sándor
Elemi csapások a mezőgazdaságban.
=1898. 22. 178–192. /K/

Telepítéseinkről.
=1900. 24. 212–214. /K/

Németország ipara.
=1900. 24. 474–477. /K/

Járadékbirtokok alakítása Poroszországban 1899-ben.
=1900. 24. 548–552. /K/

Az Egyesült Államok termelése [a XIX. század második felében].
=1901. 25. 126–132. /K/

A járadékbirtokok hazai viszonyaink között.
=1902. 26. 511–547.

A Dunántúl gazdasági bajairól.
=1904. 28. 433–444.

Magyarország közgazdasága. Válasz Dr.– bírálatára.
=1905. 29. 385–389. /K/

Miyoji Hayakava
Kautz Gyula és a Gossen-féle tételek.
=1930. 54. 331–337.

Moldoványi István
A válságelméletek története. 1–2.
=1896. 20. 387–411., 539–552.

A gyufagyári munkások védelme. 1–3.
=1904. 28. 1–17., 109–120., 219–237.

A gyermekágyas munkásnők védelme.
=1904. 28. 957–963. /K/

A berni nemzetközi munkásvédelmi konferencia.
=1905. 29. 391–395.

Sztrájk esetére való biztosítás.
=1906. 30. 230–241.

A bajorországi ipar munkásjóléti intézményei.
=1907. 31. 612–626.

Molnár Béla
Bosznia-Hercegovina nemzeti vagyona.
=1918. 42. 701–709.

Móricz Miklós
Magyarország ipari népessége.
=1912. 36. 590–598.

Külkereskedelmi mérlegünk passzivitása.
=1914. 38. 605–616.

A európai egyensúly gazdasági alapjai.
=1914. 38. 628–634.

Áruüzlet és moratórium.
=1915. 39. 400–402.

Erdély gazdasági élete a román uralom első tíz éve alatt.
=1929. 53. 712–743.

A tőkeszerzés megkönnyítése az angol részvényjogban.
=1930. 54. 218–219. /K/

Angol könyv a román földreformról. (David Mitrany könyve.)
=1931. 55. 288–302.

A Felvidék gazdasági élete Trianon óta.
=1932. 56. 107–123.

Morótz Kálmán
A termelés rugalmasságának csökkenése és a termelési politika.
=1936. 60. 398–452.

Mezőgazdasági termelésünk ármeghatározó tényezői.
=1939. 63. 183–219.

Morvay Gyula
A hegyvidéki nép gazdasági viszonyai az állattenyésztés szempontjából.
=1905. 29. 865–874.

A ruthén-akció.
=1905. 29. 884–886. /K/

Mucius
A közigazgatás reformjához.
=1893/1. 17. 411–447.

Mutsenbacher Emil
Az új autonóm vámtarifa. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1922. 46. 672–677.

Köszöntés Bud Jánosnak.
=1940. 64. 372–378. /K/

Müller Vilmos
A készfizetések elmélete.
=1907. 31. 806–828.

A magyar bankankét.
=1908. 32. 593–619.

A készfizetések és a díszázsió kérdése a magyar bank-ankéton.
=1908. 32. 656–676.

A bankkérdés.
=1910. 34. 655–658. /K/

Bankjegy vagy államjegy? 1–2.
=1915. 39. 447–460., 604–614.

Nádas László
A ’Magyar Block’ megváltása az államadóssági pótegyezmény alapján.
=1908. 32. 289–309.

Nádas Rózsa
Szövetkezetek Erdélyben.
=1940. 64. 590–616., 1 t.

Közgazdasági archívumok.
=1942. 66. 863–873. /K/

Elmaradottak-e hazai közgazdasági könyvtáraink? – Hozzászólás Neubauer Gyula cikkéhez.
=1942. 66. 863–873. /K/

Nagy Dénes
Az emberi munka bölcseletéhez. 1–2.
=1916. 40. 827–842.; 1917. 41. 63–70.

Új irányok a közgazdaságtanban.
=1918. 42. 92–122.

Filozófia a közgazdaságtanban.
=1926. 50. 458–472.

Nagy Géza
A kanadai magyarok helyzete és a montreáli m. kir. főkonzulátus felállítása.
=1923. 47. 111–122.

Nagy Imre, T.
Csíkmegye közgazdasági leírása. 1–3.
=1902. 26. 779–790., 847–868., 934–942.

Nagykálnai Levatich László
A magyarországi lakáskérdéshez.
=1928. 52. 719–721. /K/

Nemzeti jövedelem és jövedelemeloszlás Magyarországon.
=1933. 57. 212–223.

Naményi Ernő
Az új autonóm vámtarifa. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1922. 46. 677–688.

A frankfurti szabadkereskedelmi kongresszus (1922. október 23–25.).
=1923. 47. 123–141.

A fényűzési forgalmi adó áthárítási lehetőségei.
=1925. 49. 629–631. /K/

Horn Ede életrajza.
=1927. 51. 503–506. /K/

Návay Lajos, ifj.
A termelők és dohánykertészek közötti jogviszony szabályozásáról szóló törvényjavaslat.
=1900. 24. 863–871.

Gazdasági munkás- és cseléd-segélypénztárak szervezése.
=1901. 25. 85–94.

Robot és engária.
=1901. 25. 729–739.

Navratil Ákos
A szociológia és módszere.
=1896. 20. 881–894.

Az értékről. 1–2.
=1898. 22. 523–543., 584–602.

A szövetkezés szerepe társadalmunkban.
=1900. 24. 741–751.

A közgazdaságtan a párizsi kiállításon.
=1900. 24. 840–862.

A társadalmi múzeumi intézmény külföldön és hazánkban.
=1903. 27. 820–834.

Új törvényjavaslatunk a szövetkezetekről.
=1904. 28. 665–674.

Új szempontok a közgazdaságtanban.
=1917. 41. 468–485.

Gazdaság és technika. 1–3.
=1918. 42. 647–664.; 1919. 43. 93–115., 218–239.

A technika. 1– .
=1920. 44. 14–33. [A folytatást nem találtam meg.]

Az ipari bizottságok és a munkaközösségek.
=1926. 50. 553–567.

Közgazdaságtan és filozófia.
=1927. 51. 305–323.

Közgazdaságtan és gazdasági politika.
=1934. 58. 1–21.

Heller Farkas.
=1937. 61. 305–309.

Hantos Elemér (1881–1942). Nekrológ.
=1942. 66. 674–677. /K/

A háború utáni átmeneti idő gazdasági politikája.
=1943. 67. 986–1012.

Némedi Mihály
A takarékosság egyéni és nemzetgazdasági jelentősége.
=1947. 70. 329–344.

Nemény Vilmos Béla
A nagytérgazdaság elméletéről.
=1942. 66. 342–356.

A zlíni Bata-vállalat szervezési formája.
=1942. 66. 884–894. /K/

A közszállítási kartell.
=1943. 67. 698–711.

Gondolatok korunk társadalmi átalakulásának kérdéséhez.
=1948. 71. 115–128. /K/

Neményi Ambrus
Az új magyar iparkataszter.
=1901. 25. 598–601.

Bürokrácia Magyarországon.
=1902. 53. 813–836.

Neményi Endre
Németország elektroipara és a villamosítás.
=1929. 53. 270–280. /K/

Nemere Béla
A malomipar és a behozatali jegyek.
=1916. 40. 470–480.

Nemesné M. Márta
A lakáskérdés Németországban.
=1908. 32. 124–131. /K/

Az esseni munkáslakásokról.
=1908. 32. 560–564. /K/

Németh József
Közgazdasági helyzetünk a Balkánon a háború előtt és után.
=1913. 37. 438–461.

Ó-Szerbia és Szerb-Macedónia közgazdasági leírása. 1–2.
=1915. 39. 581–603., 698–720.

Ó-Szerbia és Szerb-Macedónia erdei.
=1915. 39. 841–854.

Az állattenyésztés Szerbiában és Szerb-Macedóniában.
=1916. 40. 115–125.

Ó-Szerbia és Nyugat-Macedónia városai.
=1918. 42. 233–257.

A balkáni államok mezőgazdasági birtoklási és termelési viszonyai.
=1929. 53. 224–249.

Az arató-cséplőgép.
=1930. 54. 740–742. /K/

Mezőgazdasági törvényes érdekképviseletünk és működése.
=1930. 54. 878–909.

Magyarország vízügyi programja.
=1931. 55. 800–807. /K/

Neubauer Ferenc
Smith Ádám járadékelmélete és annak empirikus továbbfejlesztése.
=1912. 36. 371–392.

’Érték’ vagy ’ár’. (Cairnes – Conrad – Dibblee.)
=1914. 38. 429–455.

Zálogleveles jelzáloghitelünk válsága. 1–2.
=1915. 39. 365–389., 515–530.

A jelzáloghitel megszervezése az átmeneti gazdaságban.
=1918. 42. 22–36.

A földbirtokreform likvidálása.
=1927. 51. 21–46.

Földbirtokmegoszlás és többtermelés.
=1928. 52. 425–443.

A gazdasági válság kialakulása és fázisai.
=1932. 56. 243–252. /K/

Neubauer Gyula
A pénz válsága.
=1918. 42. 710–727.

A gazdasági beszámítás elmélete.
=1927. 51. 339–351.

Tőke, vagyon, gazdagság.
=1928. 52. 313–333.

A pénz és a hitel a gazdasági forgalomban.
=1930. 54. 1–31.

Közgazdaságtan és matematika. Észrevételek Zelovich László tanulmányához.
=1930. 54. 555–563.

Közgazdaságtan és matematika. A vita lezárása.
=1930. 54. 738–740. /K/

Statisztika és közgazdaságtan.
=1931. 55. 253–287.

A gazdasági egyensúlyról.
=1932. 56. 357–388.

A közgazdasági naturalizmus.
=1935. 59. 468–499.

A külföldi kölcsönök hatása az adós országok helyzetére.
=1935. 59. 694. /K/

Hitelpolitika és aranyvaluta.
=1936. 60. 653–699.

Vándorlások és gyarmatok. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1936. 60. 799–802.

Vita az aranyvaluta jövőjéről. MKT-ankét. – – válasza.
=1937. 61. 297–298.

Monopólium és szabad verseny.
=1938. 62. 367–423.

A magyar nemzeti jövedelem nagysága.
=1939. 63. 543–577.

A magyar nemzeti jövedelem megoszlása.
=1940. 64. 317–360.

Az árak emelkedése.
=1941. 65. 833–859.

Közgazdasági műveltségünk és a könyvtárügy.
=1942. 66. 757–770. /K/

A világgazdaság újjáépítése a háború után.
=1943. 67. 288–325.

Neugröschel Endre
A kínai valuta problémája.
=1925. 49. 533–542. /K/

Neuhaus Ferenc
A munkaközösség.
=1921. 45. 411–425.

Neumann Ármin
A csekk és annak törvényhozási szabályozása.
=1895. 19. 3–18.

A csekk-törvénytervezetről.
=1904. 28. 411–422.

Neumann Ernő
A kivándorlás része az olasz váltó-árfolyamok emelkedésében.
=1912. 36. 21–33.

Belga törvényjavaslat a határidőüzletről.
=1912. 36. 124–125. /K/

Hector Denis (1842–1913). Nekrológ.
=1913. 37. 361–363.

Neumann Károly
A kereskedelmi törvény revíziója.
=1900. 24. 137–140.

Vasúti törvényhozás Romániában és Svájcban.
=1900. 24. 636–638. /K/

A Magyar Államvasutak árudíjszabása.
=1918. 42. 533–558.

Magyarország pénzügyei. MKT-ankét. – – előadása.
=1920. 44. 333–348.

Külföldi vasutak a háború után.
=1921. 45. 333–367.

A vasúti forgalomra vonatkozó újabb nemzetközi értekezletek.
=1922. 46. 113–138.

Külföldi vasutak gazdasági helyzetének alakulása.
=1923. 47. 265–294.

A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1923. 47. 476–485.

A magyar külkereskedelmi statisztika vasúti díjszabási tanulságai.
=1923. 47. 598–616.

A vasúti statisztika és a vasút gazdálkodása.
=1925. 49. 247–276.

A nagykereskedelmi árak és a vasúti fuvardíjak változásának összefüggése.
=1926. 50. 133–142.

Adalékok a közlekedés gazdaságának elméletéhez.
=1934. 58. 541–569.

A közlekedési eszközök versenyének elméletéhez.
=1936. 60. 525–575.

Nicora Béla
Az országos villamosítás kérdéséről.
=1930. 54. 61–64. /K/

Nizsalovszky Endre
Kartellmagánjog.
=1942. 66. 641–649.

Nőtel Rudolf
De Viti de Marco pénzügytani rendszere.
=1937. 61. 668–676. /K/

Adósvédelmi kérdések.
=1938. 62. 138–140. /K/

Haberler konjunktúraelmélete.
=1938. 62. 939–952.

A konjunktúrairányítás új módszerei. 1–2.
=1940. 64. 707–729., 844–882.

Húsz nehéz év nemzetközi aranystandard történetében.
=1941. 65. 361–370. /K/

Nőtel Vilmos
A magyar ipari termelés finanszírozása. 1–2.
=1941. 65. 450–489., 628–654.

Nyegre László
Máramarosmegye közgazdasági leírása. 1–2.
=1900. 24. 821–839., 901–930.

A bevándorlásról.
=1902. 26. 573–581.

Nyulászi János
A földbirtokreform. MKT-ankét. – – előadása.
=1920. 44. 161–171.

Adó- és illetékügyi egyezmények.
=1922. 46. 28–55.

Oberding József György
A szövetkezeti mozgalom és az egykéz.
=1942. 66. 873–884. /K/

Otte, Gerhard
A fogyasztói járadék közgazdasági jelentősége.
=1931. 55. 429–440.

Adalékok a törvényhatósági városok háztartásához.
=1932. 56. 536–597.

A német gazdaságpolitika alapproblémái.
=1932. 56. 598–619.

Óvári Papp Zoltán
A Dawes-tervezet válsága előtt.
=1927. 51. 809–813. /K/

Aranyvaluta Olaszországban.
=1928. 52. 162–168. /K/

A német nagybankok az 1927. évben.
=1928. 52. 271–274. /K/

Amerikai bankárok a New York-i tőzsdéről.
=1928. 52. 876–880. /K/

Franciaország áttérése az aranyvalutára.
=1929. 53. 101–123.

A jegybanknál fennálló államadósság törlesztése Ausztriában.
=1929. 53. 488–491. /K/

A jegybankügy reformja Angliában.
=1929. 53. 530–555.

Alkalmas-e az ezüst vagy a platina az arany pótlására?
=1931. 55. 226–230. /K/

A német jegybankreform lényege és jelentősége.
=1933. 57. 797–801. /K/

Pakucs Béla
Magyarország kirekesztése az első államvasúti rendszerből (1841).
=1938. 62. 953–962.

Pálffy Ilona
Buda-Pest Széchenyi István polgárrá választásakor.
=1941. 65. 256–269. /K/

Pálinkás András
A német munkanélküliség problémájának megoldására irányuló törekvések.
=1932. 56. 333–336. /K/

A német munkanélküli segélyezés alapelveinek változása.
=1932. 56. 912–915. /K/

A hazai nyersanyagok jelentősége textiliparunkban.
=1933. 57. 548–567.

A gyapjúértékesítés megszervezése a közszállítások útján.
=1934. 58. 168–171. /K/

A textiláruk kötelező minőségi megjelölése.
=1935. 59. 561–569. /K/

A magyar selyem problémái.
=1937. 61. 523–530. /K/

Olajosmagvaink jelentősége az ipar nyersanyagellátásában.
=1938. 62. 277–286. /K/

Pallay Béla
Társadalmi biztosítás.
=1913. 37. 720–745.

Pálosi Ervin
A telepítés és a földkérdés Szibériában.
=1918. 42. 677–700.

Pályi Menyhért
Nemzetközi hitel, autarkia és merkantilizmus.
=1935. 59. 420–427. /K/

Pap Dávid
A telepítés kérdése.
=1896. 20. 75–112.

A zárszámadás joga. 1–2.
=1897. 21. 3–36., 100–166.

Pap Dezső
A kötvénykibocsátások biztosítása. 1–2.
=1902. 26. 701–716., 759–778.

A nemzetközi munkaügyi szervezet működése.
=1922. 46. 337–358.

Jegyzetek a munkanélküliség elleni biztosítás kérdéséhez.
=1926. 50. 277–290.

Pap Géza
Munkásbiztosításunk a háborús és a háborút követő években.
=1925. 49. 590–614.

Papp Antal
A községi pótadózás és reformja.
=1913. 37. 793–809.

Az adókezelés reformja.
=1917. 41. 379–384. /K/

Többtermelés és a progresszív munkabérek.
=1918. 42. 671–676.

Az indemnitási és appropriációs törvényszakaszok téves szövege.
=1936. 60. 288–301.

Indemnitási és appropriációs törvényeink hagyományos szövege. Válasz Tihanyi Lajosnak.
=1936. 60. 620. /K/

Parlagi Imre
Állami vagy magán állatbiztosítás?
=1893/1. 17. 711–724.

Passuth László
A mexikói földbirtok-reformok.
=1936. 60. 345–351. /K/

Pátkay Béla
A földbirtokreform. MKT-ankét. – – előadása.
=1920. 44. 239–243.

Magyarország gabonaellátása. MKT-ankét. – – előadása.
=1921. 45. 147–154.

Paupera Ferenc
A földbirtokreform. MKT-ankét. – – előadása.
=1920. 44. 221–233.

Penninger Antal
A tengerhajózási mozgalmak és azok hatása Fiume forgalmára.
=1904. 28. 748–761.

Pereszlényi Pál
Nemzetközi közgazdasági tanfolyam Budapesten.
=1913. 37. 651–656.

Magyarország népességének foglalkozási statisztikája.
=1914. 38. 339–344. /K/

Országos kereskedelmi kongresszus.
=1914. 38. 373–389. /K/

A Németbirodalom fegyverkezési költségei.
=1914. 38. 787–792. /K/

Adatok Anglia háborús közgazdaságához.
=1915. 39. 687–697.

Pethő Kálmán
A Babson-féle index-számok.
=1913. 37. 512–515.

Petricskó Miklós
Az áralakulás elméletéhez.
=1917. 41. 367–373.

Az ökonomikus statika alapelvei.
=1918. 42. 567–572.

Pikker Károly
Értékelés és ár.
=1911. 35. 466–486.

Pikler Endre
A kinetikai pénzelmélet rövid alapvetése.
=1932. 56. 81–106.

A pénzdinamikai irány s a mechanikai analógiák.
=1933. 57. 92–101. /K/

Az automatikus transzferképesség elmélete.
=1934. 58. 260–274. /K/

Pikler J. Gyula
Közmunkák finanszírozásának kérdéséhez, különös tekintettel a tervezett két új budapesti hídra. (Törvénytervezet a ’Betterment-járulék’-ról.)
=1932. 56. 680–704.

Pirovits Aladár
Nagy-Budapest problémája.
=1941. 65. 355–361. /K/

Pivány jenő
Az Amerikai Egyesült Államok hitelszervezete és a hitelintézetek revíziója.
=1937. 61. 749–774.

Pleidell Ambrus
A merkantilizmus történetéhez Magyarországon.
=1934. 58. 43–60.

Polányi A.
A japán valuta történetéhez. 1–2.
=1907. 31. 410–415., 447–454.

Polgár László
Az érték fogalma a matematikai gazdaságelméletben.
=1933. 57. 568–573. /K/

Pólya Jakab
Az egyenes adók reformja.
=1893/1. 17. 677–710.

Az egyenes adók reformja.
=1894. 18. 13–45.

Az egyenes adók reformja.
=1895. 19. 700–722.

A magyar szövetkezeti ügy.
=1894. 18. 625–647.

A társadalmi kérdés.
=1894. 18. 1005–1022.

– Hajdú László: A gabonaneműek, a burgonya és a hús ára Németországban 1879–1893.
=1895. 19. 58–63. /K/

Az Egyesült Államok 1890. évi censusának főbb eredményei.
=1895. 19. 122–127. /K/

A magánbiztosítási vállalatok.
=1895. 19. 242–255.

Az egyenes adók reformja.
=1895. 19. 700–722.

A kereskedelem, pénz és hitelügy a kiállításon.
=1896. 20. 461–481.

A mezőgazdasági válság. 1–2.
=1896. 20. 517–538., 587–640.

Adalékok a gabonaárakhoz 1818–1895.
=1896. 20. 573–578. /K/

A német vámegylet.
=1896. 20. 743–758.

Az ezredévi közgazdasági irodalom.
=1896. 20. 843–880.

Ausztria vámpolitikája.
=1897. 21. 212–235.

Külkereskedelmi politika.
=1897. 21. 265–288.

Pongrácz Kálmán
Az agrárválság a Tiszántúl.
=1937. 61. 205–222.

Tiszántúli [gazdasági] terv.
=1938. 62. 579–593.

Erdély és a Székelyföld gazdasági problémái.
=1940. 64. 797–843.

Poór Jakab
A biztosítási ankét.
=1900. 24. 459–462.

Az élet- és kárbiztosítási díjtartalékok elhelyezéséről.
=1901. 25. 104–111.

A magánhivatalnokok biztosítása Ausztriában.
=1901. 25. 758–766.

Popovics Sándor
Emlékbeszéd Kautz Gyuláról.
=1930. 54. 249–262.

Popper György
Háborús népesedési és szociális problémák.
=1917. 41. 262–284.

Posch Gyula
A valorizáció ügye. MKT-ankét. – – előadása.
=1923. 47. 740–748.

Posch Károlyné
Az első magyar pénzintézetek vagyonkezelése és nyilvántartása.
=1941. 65. 900–907. /K/

Pótsa Ferenc
A szeszadó fejlődése Magyarországon 1850–1868. 1–2.
=1897. 21. 373–393., 517–566.

Pozsonyi Gábor
Progresszív adótarifák vizsgálata.
=1934. 58. 480–506.

Prenoszyll Géza
A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1923. 47. 552–554.

Prileszky Pál
Az angol font sorsa.
=1932. 56. 26–41.

Akzept- und Garantiebank.
=1932. 56. 624–628. /K/

A Papen-terv.
=1932. 56. 814–819. /K/

Roosevelt kísérlete a bankkérdésben.
=1933. 57. 683–690. /K/

Prion, Willy
Német hitel- és pénzügypolitikai kérdések.
=1938. 62. 1–13.

Pruzsinszky Gábor
Az automobil-közlekedés.
=1927. 51. 478–502.

Putnik Béla
– Farahó János: Magyar kivándorlók Kanadában és Romániában.
=1901. 25. 809–832.

R. Jónás Magda ld. Jónás Magda, R.

Raab A. András
A munkapénz bírálata.
=1941. 65. 348–355. /K/

Mi határozza meg a pénz vásárló erejét?
=1942. 66. 24–43.

Váltóárfolyam vagy vásárlóerő?
=1943. 67. 19–52.

Rácz Gyula
Az orosz föld.
=1907. 31. 455–491.

Rácz Jenő
A közép-európai búzagazdálkodás mérlege az 1933–34. gazdasági évben.
=1933. 57. 785–792. /K/

– Cs. Szabó László: Az amerikai áralakulás az aranyalap elhagyása óta.
=1934. 58. 390–399. /K/

A kivitel szerepe a mezőgazdasági termés értékesítésénél.
=1936. 60. 488–498. /K/

A távolabbi piacok jelentősége a magyar kivitelben.
=1937. 61. 253–259. /K/

A prognózis lehetősége és feladatai a sertéspiacon.
=1938. 62. 93–134.

Rácz Lajos, ifj.
A magyarországi gazdasági viszonyok az 1926. évi július–augusztus hónapokban.
=1926. 50. 665–684. /KK/

A magyarországi gazdasági viszonyok az 1926. évi szeptember–október hónapokban.
=1926. 50. 841–856. /KK/

A magyarországi gazdasági viszonyok az 1926. évi november–december hónapokban.
=1927. 51. 161–176. /KK/

A magyarországi gazdasági viszonyok az 1927. évi január–február hónapokban.
=1927. 51. 289–304. /KK/

A magyarországi gazdasági viszonyok az 1927. évi március–április hónapokban.
=1927. 51. 417–432. /KK/

A magyarországi gazdasági viszonyok az 1927. évi május–június hónapokban.
=1927. 51. 545–560. /KK/

A magyarországi gazdasági viszonyok az 1927. évi július–augusztus hónapokban.
=1927. 51. 689–704. /KK/

A magyarországi gazdasági viszonyok az 1927. évi szeptember–október hónapokban.
=1927. 51. 849–864. /KK/

A magyarországi gazdasági viszonyok az 1927. évi november hónapban.
=1928. 52. 85–96. /KK/

A magyarországi gazdasági viszonyok az 1927. évi december hónapban.
=1928. 52. 197–208. /KK/

A magyarországi gazdasági viszonyok az 1928. évi január hónapban.
=1928. 52. 301–312. /KK/

A magyarországi gazdasági viszonyok az 1928. évi február hónapban.
=1928. 52. 413–424. /KK/

A magyarországi gazdasági viszonyok az 1928. évi március–április hónapokban.
=1928. 52. 557–572. /KK/

A magyarországi gazdasági viszonyok az 1928. évi május–június hónapokban.
=1928. 52. 653–668. /KK/

A magyarországi gazdasági viszonyok az 1928. évi július–augusztus hónapokban.
=1928. 52. 749–764. /KK/

A magyarországi gazdasági viszonyok az 1928. évi szeptember hónapban.
=1928. 52. 829–840. /KK/

A magyarországi gazdasági viszonyok az 1928. évi november és december hónapban. 1–2.
=1929. 53. 73–84., 165–176. /KK/

Radnai Béla
Az egyenes adók új reformjáról.
=1908. 32. 534–549.

Rapoch Jenő
A részvényjog reformja. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1926. 50. 167–171. /K/

Rassay Gyula
A bankok szerepe az európai hitelválságban.
=1933. 57. 395–422.

Ráth Zoltán
Népünk korviszonyai és halálozási statisztikánk. 1–5.
=1893/1. 17. 71–113., 318–334., 448–471., 580–640., 725–741.

Gazdasági haladásunk és a munkásosztály. 1–3.
=1894. 18. 185–209., 329–347., 540–556.

Közgazdaságtan és etika.
=1894. 18. 1153–1179.

Igazságügyi statisztikánk reformjáról.
=1895. 19. 471–489.

A statisztika lényege és viszonya a társadalmi tudományokhoz.
=1896. 20. 159–178.

Az osztrák bűnügyi statisztika legújabb eredményei.
=1896. 20. 376–380. /K/

Áralakulás.
=1897. 21. 758–774.

Egy új tankönyvről [Gaál Jenő: A nemzetgazdaságtan rendszere].
=1899. 23. 387–402.

Népességünk szaporodásáról.
=1901. 25. 249–260.

A monopol kérdéséhez.
=1901. 25. 489–501.

A házasságok termékenysége.
=1902. 26. 333–341.

Recensor
Gazdasági romanticizmus és a tiszta hozadék.
=1944. 68. 74–81. /K/

Az első nagy háborús év pénzügyei.
=1944. 68. 223–226. /K/

A közgazdaság önfinanszírozásának problémája a szovjetgazdaságban.
=1944. 68. 351–355. /K/

Norman Montagu visszalépésének szimbolikus jelentősége.
=1944. 68. 557–558. /K/

Az angol és amerikai valutatervek ellentéteinek háttere.
=1944. 68. 425–428. /K/

Reinitz Ernő
A nők biztosításáról.
=1916. 40. 355–365.

Reitzer Béla, ifj.
Parasztkérdés és szociográfia.
=1936. 60. 334–338. /K/

– Borbély Mihály: Családi bér és családbiztosítás.
=1938. 62. 616–625. /K/

Szociálpolitika a felfegyverkezés és a háború között.
=1939. 63. 961–971. /K/

A munkapiac helyzete a munkaközvetítés reformja előtt.
=1941. 65. 996–1013. /K/

Reitzer Gyula
Neurath elmélete a modern közgazdaság főproblémáiról.
=1906. 30. 668–688.

Rejtő Sándor
Gazdasági újjáépülés.
=1920. 44. 619–638.

Reményi József
A Stachanov-munkarendszerről.
=1943. 67. 371–382. /K/

A Bedaux és a REFA munkarendszerek és összehasonlító bírálatuk.
=1943. 67. 1104–1117. /K/

Rényi Artúr
Észrevételek a pénz lényegének kérdéséhez.
=1915. 39. 390–399.

A tőzeglápok ipari és mezőgazdasági hasznosítása Németországban.
=1917. 41. 354–366.

Rézler Gyula
A magyar társadalomleírás kialakulása az elmúlt évtizedben.
=1941. 65. 490–525.

Az új német szociálpolitika alapelvei a salzbrunni megbeszélések tükrében.
=1944. 68. 548–556. /K/

Riccardi, Raffaello
Háborús közgazdaság.
=1940. 64. 504–506. /K/

Rieger László
Ausztria fizetési mérlege az 1926–1928. években.
=1930. 54. 381–386. /K/

Külföldi kölcsöneink és eladósodásunk 1929-ben.
=1930. 54. 506–510. /K/

Rodiczky Jenő
A mezőgazdaságtan oktatása a jog és államtudományi kar keretében.
=1894. 18. 126–130.

Rohringer Sándor
Hajózás, Vaskapu-szabályozás, Tisza-szabályozás.
=1941. 65. 223–236.

Róka József
Pénzügyi igazgatásunk reformja.
=1900. 24. 462–467.

Rósa Ferenc
A magyar általános polgári törvénykönyv tervezetének közgazdasági jelentősége.
=1903. 27. 269–309.

A biztosítási szerződésről szóló német törvénytervezet.
=1904. 28. 937–948.

Megtámadhatatlan biztosítási kötvények.
=1915. 39. 477–490.

Roszner Ervin
Magyar agrárpolitika és a Magyar Gazdaszövetség nézetei a búzaárak hanyatlásáról. 1–3.
=1897. 21. 343–360., 419–440., 495–516.

Róth Pál
Az épületek tűzkárbiztosításáról szóló osztrák törvényjavaslat.
=1898. 22. 75–88.

Rózsa
Szövetkezés és közvetítő kereskedés.
=1900. 24. 150. /K/

Rózsa Károly
Helyi érdekű vasútaink bajai s ezek orvoslása.
=1896. 20. 341–360.

Rózsa Mihály
Argentína közgazdasági viszonyai és bevándorlása (1890–1900).
=1902. 26. 599–617.

Röpke Vilmos
Szocializmus, tervgazdaság és konjunktúra.
=1936. 60. 129–141.

Rubin Miklós
A technika szerepe az iparfejlesztésben.
=1905. 29. 694–704.

Rubinek Gyula
Kereskedelmi szerződéseink hatása a mezőgazdaságra.
=1896. 20. 113–123.

Rudan, Amadé
Az olasz kivándorlási törvény.
=1902. 26. 632–638. /K/

Ruffo, Luigi
Olaszország pénzügyi helyzete.
=1939. 63. 881–883. /K/

Ruffy Pál
Bars vármegye gazdasági leírása. 1–4.
=1901. 25. 602–622., 687–697., 766–790., 843–861.

Ruisz Rezső
Budapest telepítési és közlekedési politikájának befolyása a közteherviselés mérvére.
=1935. 59. 169–190.

A német gyarmati követelések gazdasági okai.
=1937. 61. 122–127. /K/

Lakás- és lakbérviszonyok Magyarországon.
=1938. 62. 625–631. /K/

Az iparátrétegződés korszerű feladata Magyarországon.
=1944. 68. 311–339.

Rusz Andor
A magyar csekktörvény.
=1909. 33. 1–15.

Ruttkay Vilmos
Az angol vámpolitikai mozgalom.
=1903. 27. 733–746.

Az angol vámpolitikai mozgalom.
=1905. 29. 3–12.

Chamberlain vámpolitikájának újabb fordulata.
=1906. 30. 433–439.

Az angol gyarmatügyi értekezlet.
=1907. 31. 505–510.

A vasúti munkások sztrájkmozgalma Angliában.
=1908. 32. 32–40.

A szövetkezeti intézmény Angliában.
=1908. 32. 322–338.

Sztrájkmozgalmak Angliában az 1908. évben.
=1909. 33. 529–543.

Az angol szénbányamunkás-sztrájk.
=1912. 36. 433–442.

Munkáskérdések Angliában.
=1914. 38. 617–627.

Ruzitska Lajos
A Magyar Királyi Államvasutak személydíjszabása. (Történet, eredmények és összehasonlítások.)
=1932. 56. 389–460.

Sassi Nagy Lajos
A magyar-török-Balkán gazdasági összeköttetés.
=1909. 33. 667–678.

Sassy János
George Vivian Poore (1848–1904). Nekrológ.
=1905. 29. 200–203. /K/

Schäfer László
A vasúti fuvarozás új rendje Közép-Európában.
=1928. 52. 264–271. /K/

Georg von Below (1858–1927). Nekrológ.
=1929. 53. 261–263. /K/

Dietrich Schäfer (1845–1929). Nekrológ.
=1929. 53. 263. /K/

Sir William James Ashley (1860–1927). Nekrológ.
=1929. 53. 263–264. /K/

A görögök vezetőszerepe Magyarországon a korai kapitalizmus kialakulásában. 1–2.
=1930. 54. 32–54., 109–141.

Az első nemzetközi tarifőrkongresszus.
=1930. 54. 517–521. /K/

A csepeli kikötő első üzletéve.
=1931. 55. 396–400. /K/

Schiller Ottó
Középosztály-politika.
=1912. 36. 678–688.

Bosznia gazdasági viszonyai.
=1912. 36. 807–816.

A III. német munkáskongresszus.
=1914. 38. 57–59. /K/

Adatok Törökország gazdasági helyzetéről.
=1915. 39. 37–47.

Schilling Gábor
Afrika gazdasági jelentősége.
=1941. 65. 63–75.

Schilling Zoltán
Naturalizmus vagy logika?
=1935. 59. 733–745.

Schlesinger Károly
Bankpolitika háború idején.
=1914. 38. 689–697.

Böhm-Bawerk.
=1915. 39. 245–256.

A pénzérték háborús változása.
=1916. 40. 168–184.

Schmidt Ádám
Termelés és termelékenység.
=1937. 61. 90–112.

Tőkeképződés és adóztatás.
=1941. 65. 958–995.

Adóemelés, adóáthárítás, áremelkedés.
=1943. 67. 631–659.

Az adómorál és mérése.
=1944. 68. 529–547.

Schneider Béla
A szankciókat végrehajtó államok hiteltámogatásának problémája.
=1936. 60. 76–81. /K/

Schneller György
Értékzáradék és kongruens fedezet.
=1944. 68. 28–45.

Schneller Károly
Latifundium és népszaporodás.
=1918. 42. 491–507.

Schober Albert
A Magyar Királyi Államvasutak áruforgalmának fejlődése 1893 óta.
=1902. 26. 110–129.

Magyarország liszt- és gabonakivitele.
=1905. 29. 155–164.

Schober Béla
Kereskedelmi mérlegünk passzivitása. MKT-ankét. – – előadása.
=1927. 51. 760–775.

Schumacher Sándor
Dán törvényjavaslat telekparcellák létesítéséről mezőgazdasági munkások számára.
=1898. 22. 365–380.

Schwegel János
Amerika gazdasági életéből.
=1904. 28. 596–612.

Schweitzer Pál
Ricardo védelmére. – Oppenheimer Ferenc földjáradékelméletének kritikája. –
=1920. 44. 76–109.

Sebess Dénes
Földbirtokmozgalmak Magyarországon.
=1909. 33. 719–734.

Földbirtokminimum és parcellaminimum.
=1909. 33. 809–826.

A földreform.
=1918. 42. 665–670.

A földbirtokreform. MKT-ankét. – – előadása.
=1920. 44. 133–160.

Sebesta Kolos
A valorizáció ügye. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1923. 47. 764–768.

Sebestyén György
A háborús idegenforgalom gazdasági kérdései.
=1941. 65. 91–96. /K/

Seraphin, Hans Jürgen
A Dunavidék és a Feketetengermellék mezőgazdaságának beilleszkedése az európai kontinens kialakulóban lévő gazdasági közösségére.
=1942. 66. 583–592. /K/

Serbán Iván
A konjunktúrakutatás gyakorlati jelentősége a mezőgazdaság szempontjából.
=1928. 52. 225–240.

Sibelka-Perleberg Artúr
A magyar liszt a világpiacon.
=1927. 51. 361–366. /K/

Sidó Zoltán
Lakásügyi kongresszus.
=1910. 34. 710–714. /K/

Magyarország exportja a világgazdaságban.
=1927. 51. 786–802.

A munkanélküliség irodalma 1909-ben.
=1910. 34. 406–412. /K/

Sigmond Andor
Mezőgazdasági szakoktatásunk. 1–3.
=1910. 34. 2–24., 105–114., 163–186.

Sipos Árpád
A szénbányászat joga és a földbirtok. 1–3.
=1893/2. 17. 61–86., 170–208., 306–364.

Sipos Kamilló, L.
Az 1840-es évek közgazdasági eszmeköre. 1–4.
=1910. 34. 25–48., 115–121., 187–195., 333–362.

Adalék az abszolutizmus gazdasági könyvészetéhez és a 40-es évek gazdasági irodalmához. 1–2.
=1912. 36. 817–828.; 1913. 37. 672–684.

Sipos Sándor
Az Egyesült Államok gazdasági prosperitása.
=1929. 53. 491–493. /K/

Soltész Adolf
Az Országos Iparegyesület közgyűlése. – – előadása.
=1922. 46. 605–607.

Somló Bódog
Törvényszerűség a szociológiában.
=1899. 23. 86–106.

Somló Jenő
A magyar munkásbiztosítás tíz éve.
=1918. 42. 573–609.

Somló Sándor
Az MKT többtermelési szakosztályának megalakulása.
=1918. 42. 284–288. /K/

Somogyi Manó
A társadalomgazdaságtan feladata.
=1908. 32. 620–625.

A földbirtokreform. MKT-ankét. – – előadása.
=1920. 44. 233–239.

A pályaválasztási tanácsadás.
=1922. 46. 293–336.

Sorbi, Walter
A mezőgazdaság iparosítása és ésszerűsítése.
=1938. 62. 464–466. /K/

A közgazdaságtan tárgya.
=1939. 63. 291–296. /K/

A korporativizmus és az önellátás a mai történelmi időkben.
=1940. 64. 379–382. /K/

Sós Aladár
John Maynard Keynes gazdasági tanai és bírálatuk. 1–2.
=1948. 71. 197–224.; 1949. 72. 23–71.

Sós Ernő
– Goldziher Károly: A rokkantsági statisztika köréből.
=1914. 38. 311–327.

A magán-betegségbiztosítás.
=1933. 57. 224–228. /K/

Rendszeres tőkegyűjtés.
=1938. 62. 286–290. /K/

Sós Ernő, ifj.
A hadikölcsönbiztosítás.
=1917. 41. 577–580. /K/

Sóvári Schneider Sándor
A francia adóreform és annak szociálpolitikai jelentősége.
=1909. 33. 602–625.

Söpkéz Sándor
Észrevételek a villamosenergia törvényjavaslathoz.
=1930. 54. 486–505.

Spaho, Mehmed
A boszniai agrárkérdés.
=1912. 36. 289–303.

Storm, Ernst
Újabb nyersanyagproblémák.
=1942. 66. 752–757. /K/

Strasser Imre
Magyarország gabonaellátása. MKT-ankét. – – előadása.
=1921. 45. 118–125.

Strickerné Pollacsek Laura
III. Károly gazdaságpolitikájának hatása Magyarországon. 1–2.
=1909. 33. 384–397., 455–478.

Stucken Rudolf
Pénzpolitika és teljes foglalkoztatottság.
=1941. 65. 1–15.

Stux Sándor
Gabonaellátásunk 1921/22-ben.
=1922. 46. 183–207.

Sugár Ignác
Vidéki városaink helyzete.
=1896. 20. 179–210.

A honoratior-osztály helyzete.
=1897. 21. 829–868.

Pénzintézetek reformja.
=1899. 23. 403–425.

Közgazdasági egyetem.
=1912. 36. 92–98.

Surányi-Unger Tivadar
A közgazdasági szeminárium.
=1923. 47. 211–233.

A célkitűzés problémája a gazdaságpolitikában, különös tekintettel a kereskedelmi politikára. 1–2.
=1924. 48. 227–264., 376–408.

Az újabb közgazdasági elméletek bölcseleti alapjairól.
=1926. 50. 736–758.

Statisztika és közgazdaságtan.
=1927. 51. 177–195.

A statisztikai módszer szerepe a közgazdaságtanban. 1–2.
=1928. 52. 97–122., 241–263.

Szabad és kötött gazdaság.
=1934. 58. 429–444.

Magyar jólét az új Közép-Európában.
=1939. 63. 355–371.

Az amerikai gazdaságpolitika válaszúton.
=1939. 63. 779–793.

A nemzetközi gazdasági kapcsolatok mai állása.
=1940. 64. 633–636. /K/

Az országgyarapodás gazdasági hatásai.
=1940. 64. 683–700.

A tőkegazdasági eszmék válsága.
=1941. 65. 577–589.

Átmenetgazdasági alapelvek.
=1942. 66. 1–23.

A mezőgazdaság nemzetközi távlatai.
=1943. 67. 444–455.

Szabó Ervin
A társadalomgazdaságtani bibliográfia.
=1913. 37. 277–280.

Szabó Ferenc
Háborús idők közélelmezési tanulságai.
=1915. 39. 217–244.

Szabó Gyula
Az ipari szövetkezetek sorsa. Hozzászólás Méhely Kálmán tanulmányához.
=1917. 41. 190–216.

Szabó László, Cs.
Magyarország külföldi adósságainak búzaértéke.
=1932. 56. 620–624. /K/

– Rácz Jenő: Az amerikai áralakulás az aranyalap elhagyása óta.
=1934. 58. 390–399. /K/

– Balogh Tamás: Az angol konjunktúra titka.
=1936. 60. 608–616. /K/

Szabó Miklós
Az agrárkutatás kiépítése Németországban.
=1939. 63. 868–877. /K/

Franciaország visszatérése a földhöz.
=1941. 65. 76–90.

Szabóky Alajos
Magyarország külkereskedelmi mérlege 1921-ben.
=1922. 46. 139–158.

Külkereskedelmi mérlegünk 1922-ben.
=1923. 47. 177–201.

Szabolcsy Antal
Irányváltozás államvasútunk bevételi politikájában.
=1914. 38. 32–50.

Szádeczky-Kardoss Tibor
A közterhek alakulása Csonka-Magyarországon.
=1933. 57. 257–316.

Társadalompolitikai és népesedéspolitikai szempontok az adóztatásban.
=1942. 66. 153–200.

A munkaidő szabályozása Angliában és Németországban.
=1942. 66. 357–360. /K/

Mezőgazdaságunk megadóztatása.
=1943. 67. 261–287.

Szalai Béla
Fiume és Orsova szerepe tarifapolitikánkban.
=1896. 20. 329–340.

Szana Sándor
A létminimum biztosítása szövetkezeti úton.
=1901. 25. 358–363.

Szana Zsigmond
A háború kihatásai a pénz lényegére.
=1915. 39. 145–151.

Szántó Menyhért
Magyar mezőgazdasági munkásvédő-törvényhozásunk kezdetei.
=1901. 25. 22–42.

Köztárházak.
=1902. 26. 670–700.

A magyar társadalmi múzeum feladatai.
=1907. 31. 361–376.

Balesetügyi, iparegészségügyi és munkajóléti kiállítás Budapesten.
=1907. 31. 649–660.

Szász József
A magyarság Amerikában.
=1922. 46. 225–288.

Szász Péter
Háború utáni tervek és a tőkeképződés.
=1943. 67. 844–851. /K/

Szeberényi Lajos Zsigmond
A parasztkérdés a skandináv népeknél, különösen a dánoknál.
=1907. 31. 793–805.

Izland.
=1908. 32. 643–655.

Szécsi János
A Gossen-törvények módosítása.
=1931. 55. 169–193.

Szegedy-Maszák Elemér
A munkásvédelem feladatai a tuberkulózis-ellenes küzdelemben. 1–2.
=1904. 28. 779–795., 840–853.

Szegh Dezső
Gazdasági viszonyunk Bosznia-Hercegovinához. – Jegyzetek a bosnyák kérdéshez. –
=1909. 33. 827–844.

A Duna-Adria vasút.
=1910. 34. 221–260.

A dalmát vasúti összeköttetés. (Az Ogulin–Knin-i és az unavölgyi vasút.)
=1910. 34. 611–624.

Az Adria keleti kikötői.
=1911. 35. 343–354.

Európai-Törökország ipari viszonyai.
=1912. 36. 233–252.

Gazdasági feladataink Albániában.
=1913. 37. 779–792.

Szegő Ernő
Róma közgazdasága Diocletian korában. 1–2.
=1909. 33. 255–265., 327–343.

Tőzsdereform. – Németországi tanulságok. – 1–2.
=1910. 34. 542–558., 625–639.

Az adómentes bankjegykontingens fölemelése.
=1911. 35. 122–124. /K/

– Krejcsi Rezső: A budapesti tojástőzsde.
=1914. 38. 411–412. /K/

Szeibert János
A mezőgazdasági munkásház- és cselédlakásépítés közületi támogatása.
=1939. 63. 46–81.

A mezőgazdasági munkabérkérdés.
=1939. 63. 818–865.

Székely Artúr
Készletgazdálkodás.
=1916. 40. 294–296.

A közép-európai gazdasági szövetség gondolatának története, különösen a XIX. században.
=1916. 40. 518–536.

Az új autonóm vámtarifa. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1922. 46. 718–721.

A magyar külkereskedelem irányainak változásai a forgalmi korlátozások éveiben (1930–34).
=1935. 59. 154–168.

Közép-európai kereskedelempolitika.
=1936. 60. 594–608.

A kereskedelempolitikai helyzet és nemzetközi gazdasági kapcsolataink.
=1941. 65. 528–534. /K/

A külkereskedelmi és kereskedelempolitikai helyzet.
=1942. 66. 262–266. /K/

Székely Gábor
Regressziós analízis a gazdasági kutatásban.
=1948. 71. 54–74.

Székely Mihály
Kiviteli törekvéseink és a gyarmatok.
=1898. 22. 741–760.

Szekeres János
A népesedéspolitika reális alapjai.
=1919. 43. 116–119. /K/

Szekula Gyula
Magyarország pénzügyei. MKT-ankét. – – előadása.
=1920. 44. 371–376.

Szél Jenő
A takarékossági propaganda eszközei.
=1927. 51. 803–809. /K/

A külföldi áruhitelek kérdéséről. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1928. 52. 899–901.

Szende Gyula
A népességstatisztikai törzstérképekről.
=1901. 25. 304–308. /K/

A világkereskedelmi statisztika.
=1905. 29. 505–510. /K/

Japán gazdasági és pénzügyi helyzete.
=1905. 29. 660–665. /K/

Szentiványi Ferenc
Nagybecskerek város fejlődése és jelentősége. Tanulmány az oknyomozó statisztika köréből. 1–2.
=1911. 35. 22–45., 101–121.

Torontál vármegye közgazdasági és szociális állapota a XX. század első tizedében. 1–2.
=1912. 36. 105–113., 173–186.

Szentiványi József
A gabonamonopóliummal szerzett tapasztalatok a volt csehszlovák közgazdaságban.
=1943. 67. 552–569. /K/

Szentkirályi Kálmán
Az adóreform.
=1907. 31. 240–248.

Szepesi Béla
Állami és magán tűzbiztosítás. 1–3.
=1893/2. 17. 389–410., 528–556., 597–623.

Szeremlei Samu
Hódmező-vásárhely népessége (1526–1848).
=1910. 34. 694–705.

Szigeti Gyula
Magyarország nemzetközi gazdasági kapcsolatai az 1924. évi fizetési mérleg alapján.
=1926. 50. 405–417.

Magyarország 1930. évi nemzetközi fizetési mérlege.
=1931. 55. 666–680.

Szirt Lajos
A lakásügy állása Magyarországon.
=1913. 37. 841–845. /K/

Vízi közlekedésünk fejlesztése. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1914. 38. 145–185.

Hatodik nemzetközi kereskedelmi kongresszus.
=1914. 38. 593–604.

Szívós István
A pénz szubjektív értékelésének számszerű jellemzése.
=1943. 67. 499–542.

Az egyéni adóteher igazságos progresszivitásának elméleti alapjai. 1–2.
=1947. 70. 50–83., 156–193.

Szokolay Kornél
Bosnyák vasutak és bosnyák vasúti politika.
=1895. 19. 299–317.

Szögi Géza
Csonka-Magyarország külkereskedelmi forgalmának jellegzetes vonásai.
=1925. 49. 495–512.

Szterényi József
Iparfejlesztés.
=1902. 26. 185–213.

Magyarország iparfejlesztése.
=1912. 36. 73–91.

Gazdasági vonatkozások Ausztria és Magyarország között.
=1912. 36. 711–734. /K/

Kereskedelempolitikai szemlélődések.
=1914. 38. 217–238.

Gazdasági feladataink a háború után.
=1916. 40. 805–826.

Az Országos Iparegyesület közgyűlése. – – előadása.
=1922. 46. 601–605.

T. Nagy Imre ld. Nagy Imre, T.

Tabakovits Dusán
A valutapolitika aktuális kérdései.
=1928. 52. 778–793.

Takács György
Az illetékrendszer jelentősége az állami gazdálkodásban.
=1925. 49. 277–320.

Takaróné Gáll Beatrix
A tiszta ökonómia és az univerzálizmus viszonya.
=1933. 57. 745–784.

Állandó és változó elemek a közgazdaságtanban.
=1937. 61. 113–122. /K/

A nemzeti szocializmus 100 év tükrében.
=1938. 62. 268–276. /K/

Egyén és közösség a gazdaságetika nézőpontjából.
=1941. 65. 860–868.

Tallós János
A magyar biztosítási politika az utolsó másfél évtizedben.
=1942. 66. 822–843.

Tarnóczi Lóránt
A nemzetközi gazdasági kapcsolatok valutaforgalmi kötöttségei.
=1947. 70. 197–206. /K/

A multilaterális clearing.
=1948. 71. 129–137. /K/

Téglás Béla
A vasérckivitelünk korlátozása.
=1907. 31. 350–354. /K/

Téglás Gábor
Hunyadmegye közgazdasági leírása.
=1903. 27. 747–768.

Régi súlymértékek. (A Daciával kereskedelemben állott aldunai és pontusmelléki görög gyarmatok kereskedelmi súlymértékei időszámításunk első századában.)
=1907. 31. 416–421. /K/

Teleki Sándor
Kereskedelmi oktatás Japánban.
=1900. 24. 394–395. /K/

Teleszky János
A magyar, a porosz és az osztrák egyenesadó-rendszerek. 1–2.
=1900. 24. 421–435., 501–518.

A földbirtokreform. MKT-ankét. – – előadása.
=1920. 44. 187–194.

Magyarország pénzügyei. MKT-ankét. – – előadása.
=1920. 44. 248–282.

Magyarország pénzügyei. MKT-ankét. – – előadása.
=1920. 44. 441–467.

Telkes Simon
Hogyan és hol lehetne az erdélyrészi vármegyékben fonó-szövő ipart teremteni?
=1900. 24. 378–382.

Terestyéni Cs. Ferenc
A gazdasági és ipari élet Finnországban 1919 óta.
=1940. 64. 172–176. /K/

Terestyéni Mainrád
Törökország iparosítási törekvései.
=1939. 63. 494–503. /K/

Térfi Béla
Gabonaellátási problémák.
=1920. 44. 515–535.

Magyarország gabonaellátása. MKT-ankét. – – előadása.
=1921. 45. 4–23.

Magyarország gabonaellátása. MKT-ankét. – – előadása.
=1921. 45. 170–181.

Thegze-Gerber Ferenc
Államháztartásunk 1924/25.–1928/29. évi eredményei.
=1930. 54. 686–712.

A Német Birodalom háztartási rendjét szabályozó 1930. április 14-iki törvény.
=1931. 55. 760–777.

Az államháztartás ellenőrzésének irányai a világháború után.
=1935. 59. 39–70.

Állami zárszámadásunk új rendszere.
=1938. 62. 217–230.

Theiss Ede
A határhaszon mérésének problémája.
=1932. 56. 705–713.

Az időmozzanat az exakt közgazdaságtanban.
=1932. 56. 849–882.

Statisztikai törvényszerűség a jövedelemeloszlásban. (Pareto törvénye.)
=1935. 59. 1–38.

Valutapolitika és konjunktúra Svédországban.
=1935. 59. 427–432. /K/

A termelés és a pénz dinamikája.
=1935. 59. 613–640.

Statisztikai korreláció és keresleti törvény.
=1937. 61. 1–53.

Vita az aranyvaluta jövőjéről. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1937. 61. 284–286.

Henry Schultz (1893–1938). Nekrológ.
=1939. 63. 286–291. /K/

Korlátozott verseny és gazdaságpolitika.
=1939. 63. 388–442.

Modern közgazdaságtudomány és totális háború.
=1942. 66. 718–741.

Közgazdaság történet és társadalom szellemtudományi megvilágításban.
=1944. 68. 141–185

Közgazdaság és társadalom a törvénykutató módszer megvilágításában.
=1944. 68. 477–528.

Dinamikai közgazdaságtudomány és társadalmi folyamat.
=1947. 70. 129–155.

Thirring Gusztáv
A természetes népmozgalom és a vándorlások szerepe népességünk gyarapodásában.
=1893/2. 17. 570–591. /K/

A fővárosi szegény néposztályok lakásai. Adalék a nagyvárosi háztartások összetételének ismertetéséhez.
=1894. 18. 872–891.

A magyarok kivándorlása Amerikába.
=1896. 20. 30–52.

Budapest építőipara és építkezései.
=1900. 24. 436–459.

Viszontválasz dr. Czirbusz Géza úr válaszára.
=1903. 27. 393–395. /K/

Válasz ’A nemzetközi vándormozgalom statisztikai felvételéről’ című könyvismertetésre.
=1933. 57. 229–230. /K/

Thuróczy Károly
Nyitra vármegye közgazdasági és közművelődési állapota. 1–2.
=1895. 19. 780–812., 873–901.

Tihanyi Lajos
A részvényjog reformja. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1926. 50. 171–173. /K/

Részvényjogunk reformja és a Magyar Jogászegylet s az MKT együttes ülésének vitája Kuncz Ödön törvénytervezetéről.
=1927. 51. 101–106. /K/

Indemnitási és appropriációs törvényeink hagyományos szövege. Reflexiók Papp Antal cikkéhez.
=1936. 60. 616–619. /K/

Tímár László
A magyar állami szénbányák deficitjének megszüntetése.
=1948. 71. 25–38.

Tisza István
Vargha Gyula: Tisza István röpirat a magyar agrárpolitikáról.
=1897. 21. 91–99. /K/

Tiszti Lily
A kontárkérdés.
=1936. 60. 56–75.

Tolnay Kornél
A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1923. 47. 472–476.

Tomaschoff Albert
A drágaság kérdése a párizsi statisztikai társaságban.
=1914. 38. 402–406. /K/

A lakáskérdés megoldásának egy érdekes kísérlete Párizsban.
=1914. 38. 671–673. /K/

Tonelli Sándor
Utazás a magyar kivándorlókkal Amerikába.
=1908. 32. 427–444.

– Varró István gyűjt.: Adatok a drágaság kérdésének bibliográfiájához. 1–2.
=1910. 34. 290–300.; 1911. 35. 140–144. /K/

– Wolff Vilmos: Adalékok az élelmiszerdrágaság kérdéséhez.
=1910. 34. 583–610.

Az antwerpeni szabadkereskedelmi kongresszus.
=1910. 34. 642–648. /K/

Drágasági szaktanácsadások.
=1911. 35. 59–62. /K/

A drágaság kérdése Magyarországon 1901–1910-ben.
=1911. 35. 145–173.

Az életbiztosítás monopóliuma Olaszországban.
=1911. 35. 377–384.

A vámvédelem és a drágaság.
=1911. 35. 505–522.

A közvetítő kereskedelem és a drágaság.
=1911. 35. 579–587.

Bosznia és Hercegovina külkereskedelmi forgalma.
=1912. 36. 99–104.

A kereskedelmi szerződések előkészítése.
=1912. 36. 334–338. /K/

A kereskedelmi szerződések előkészítése.
=1912. 36. 611–613. /K/

Az érdekképviselet.
=1912. 36. 656–677.

Adalékok a drágaság kérdéséhez.
=1912. 36. 844–848. /K/

Adatok a drágaság kérdésének bibliográfiájához.
=1913. 37. 60–63. /K/

Érdekképviseleti tisztviselők képzése. 1–2.
=1913. 37. 261–267., 330–334.

Az angol földreform.
=1913. 37. 746–750.

A Dunakonferencia.
=1916. 40. 705–715.

Orosz-Lengyelország közgazdasága.
=1916. 40. 772–785.

A megszállott Szerbia gazdasági élete. 1–2.
=1917. 41. 714–736.; 1918. 42. 37–54.

Az európai gazdasági hegemónia válsága.
=1926. 50. 602–606.

A korporációs állam érdekképviseletei.
=1940. 64. 37–48.

A német közgazdasági érdekképviseletek átszervezése.
=1942. 66. 334–341.

Tormay Béla
Kereskedelmi mérlegünk passzivitása. MKT-ankét. – – előadása.
=1927. 51. 707–716.

Tornay Aurél
A magyar pénzintézetek helyzete Szlovákiában.
=1938. 62. 424–434.

Tóth Jenő
A kötött birtok agrárpolitikai szempontból.
=1899. 23. 530–548.

Nemzetközi búzakonferenciák és azok tanulságai.
=1931. 55. 390–396. /K/

A római nemzetközi mezőgazdasági intézet jelentése.
=1931. 55. 505–509. /K/

A földbirtokreform pénzügyi lebonyolítása.
=1932. 56. 329–333. /K/

Nemzetközi mezőgazdasági üzemstatisztika.
=1932. 56. 719–723. /K/

A paprikatermelés újabb szabályozása.
=1934. 58. 274–277.

A búzaegyezmény végrehajtása.
=1935. 59. 103–108. /K/

A legújabb amerikai agrártörvény.
=1938. 62. 467–472. /K/

Tóth József
A német földteherrendezés.
=1931. 55. 306–309. /K/

A tervgazdaság megvalósításának az akadályai.
=1938. 62. 720–736.

Az új pénzpolitika és az ötéves magyar terv. Megjegyzés Domanovszky Ákos tanulmányára.
=1939. 63. 106–114. /K/

Török Árpád
A külföldi kölcsön hatása a kereskedelmi mérleg alakulására.
=1929. 53. 364–368. /K/

Török Pál
Gróf Széchenyi István pénzügyei fiatalkorában.
=1943. 67. 825–839.

Trebitsch Miksa
Magyarország vasúti tarifapolitikája. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1924. 48. 61–64.

A magyar folyamhajózás fejlődése a háború előtt és annak jelenlegi állapota.
=1924. 48. 265–287.

Trozonyi Ferenc
Magyarország vasúti tarifapolitikája. MKT-ankét. – – előadása.
=1924. 48. 42–57.

Magyarország vasúti tarifapolitikája. MKT-ankét. – – válasza.
=1924. 48. 64–66.

Tunyogi Szücs Kálmán
Gondolatok a társadalmi pénzelméletről.
=1923. 47. 303–317.

Az ingó jelzálogjogról.
=1925. 49. 513–517. /K/

Ingó jelzálog külföldön.
=1926. 50. 174–176. /K/

A hosszú lejáratú ipari hitelről.
=1928. 52. 158–162. /K/

A hitbizományi reform és a porosz példa.
=1929. 53. 744–747. /K/

Újlaki Nagy Árpád
A nyugat-európai nagyélettér.
=1944. 68. 206–218.

Mezőgazdasági termelésünk és népélelmezésünk az évszázadok folyamán.
=1948. 71. 75–98.

Ullmann Jenő
A oláh nemzetiségi pénzintézetek.
=1893/2. 17. 699–704.

A bosnyák-hercegovinai kmet-telkek megváltása.
=1913. 37. 707–714.

Urbanovich G. Zoltán
A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1923. 47. 546–552.

Budapest városi-vasúti problémái és a BESZKÁRT.
=1926. 50. 291–308.

Vadnai Jenő
A népies mezőgazdasági szakoktatás módszerei.
=1935. 59. 569–572. /K/

Vágó János
Állami pénzügyünk problémái.
=1918. 42. 274–283.

Vágó József
A külföldi áruhitelek kérdéséről. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1928. 52. 904.

A munkás-betegsegélyezés reformja.
=1901. 25. 223–226. /K/

A nemzetközi vasúti egyezmény revíziója.
=1903. 27. 500–525.

Kiviteli törekvéseink és az új autonóm vámtörvényjavaslat. 1–2.
=1903. 27. 783–792.; 1904. 28. 375–384.

Kikészítési eljárás, vámhitel és egyéb kiviteli kérdések.
=1904. 28. 499–515.

A kézizálogüzlet államosítása.
=1907. 31. 433–446.

Érdekképviseleti tisztviselők képzése.
=1913. 37. 715–719.

Vámpolitikai közeledés és legtöbb kedvezményre való jog.
=1915. 39. 437–441.

Németországgal való gazdasági viszonyunk jövője.
=1916. 40. 185–207.

Az új autonóm vámtarifa. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1922. 46. 661–671.

A konjunktúrakutatás feladatai és nehézségei Magyarországon.
=1927. 51. 433–441.

Vajda Ármin
A termelőszövetkezetek.
=1899. 23. 168–184.

Vajda Zoltán
Az 1895. évi tőzsdekrízis okai és következményei.
=1897. 21. 905–941.

A csekkrendszer elterjedésének nehézségeiről.
=1901. 25. 112–125.

Vajna Ede
Magyarország gabonaellátása. MKT-ankét. – – előadása.
=1921. 45. 83–95.

A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1923. 47. 554–559.

Vajna Elemér
Sztrájkstatisztikai adatgyűjtés.
=1909. 33. 770–772. /K/

Vajna Vilmos
Újabb lépés a német bankkoncentráció terén.
=1930. 54. 142–146. /K/

Vajta György
A nagyhatalmak háborús pénzügyei.
=1943. 67. 771–814.

Vámbéry Rusztem
A bűnügyi statisztika reformja.
=1900. 24. 28–31.

Váradi Antal
Falk Zsigmond lovag (1831–1913). Nekrológ.
=1913. 37. 145–146.

Varga István
Valutaközösségre vonatkozó tervek.
=1925. 49. 329–332. /K/

A magyarországi gazdasági viszonyok az 1925. év első hónapjában.
=1925. 49. 353–385. /KK/

A háború utáni német közgazdasági irodalom.
=1925. 49. 517–526. /K/

A magyarországi gazdasági viszonyok az 1925. évi június–október hónapokban.
=1925. 49. 657–700. /KK/

A magyarországi birtokmegoszlás egyenetlensége és a földbirtokreform. Statisztikai tanulmány.
=1926. 50. 25–35.

A magyarországi gazdasági viszonyok az 1925. évi november–december hónapokban.
=1926. 50. 84–114. /KK/

A magyarországi gazdasági viszonyok az 1926. évi január–február hónapokban.
=1926. 50. 221–252. /KK/

A magyarországi gazdasági viszonyok az 1926. évi március–április és május–június hónapokban. 1–2.
=1926. 50. 381–404., 529–552. /KK/

Tőke és infláció.
=1926. 50. 562–588.

Kritikai megjegyzések a Magyar Kir. Központi Statisztikai Hivatal időszaki kiadványairól.
=1927. 51. 584–600.

A nemzeti vagyon és a nemzeti jövedelem.
=1927. 51. 643–647. /K/

Gazdasági internacionalizmus és nacionalizmus.
=1928. 52. 42–52.

A jelentősebb budapesti pénzintézetek helyzete az 1927. évi mérlegek adatainak tükrében.
=1928. 52. 444–485.

A külföldi áruhitelek kérdéséről. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1928. 52. 901–902.

A Gazdaságpolitikai Társaság 1929/30. évi munkaprogramjának első tervezete.
=1929. 53. 672–675. /K/

A magyarországi gazdasági viszonyok 1929. januártól októberig.
=1929. 53. 776. után 1–88.

A vállalati nyereség. Adalék a vagyonmegoszlás elméletéhez.
=1930. 54. 165–206.

A magyarországi gazdasági viszonyok az 1930. évi március hónapban.
=1930. 54. 410. után 1*–34*. /KK/

Árindex-szerkesztés és gabonajegyrendszer.
=1930. 54. 641–647. /KK/

A magyarországi gazdasági viszonyok az 1930. évi június–július hónapokban.
=1930. 54. 674. után 49*–64*. /KK/

A magyarországi gazdasági viszonyok az 1930. évi október hónapban.
=1930. 54. 946. után 83*–92*.

A naptárreform-tervek közgazdasági jelentősége.
=1931. 55. 38–43. /K/

Az aranypengő. MKT-ankét. – – előadása.
=1931. 55. 745–759.

Az aranypengő. MKT-ankét. – – válasza.
=1931. 55. 832–835.

A magyarországi gazdasági viszonyok az 1931. évi szeptember–október hónapokban.
=1931. 55. 836. után 77*–92*.

Válság és szegénység.
=1933. 57. 323–326. /K/

Válság és szegénység. Viszontválasz Heller Farkasnak.
=1933. 57. 331–332. /K/

Előteremtés és átváltás.
=1933. 57. 617–631.

A fasizmus gazdaságpolitikája.
=1934. 58. 570–594.

Jó vagy rossz-e a konjunktúra?
=1935. 59. 746–775.

A fegyverkezési világkonjunktúra.
=1937. 61. 512–517. /K/

Közgazdasági kérdések lélektani értelmezése.
=1939. 63. 32–45.

Az európai háború és az árkérdés.
=1940. 64. 149–158.

A gazdasági élet fejlődése és a közgazdaságtan.
=1947. 70. 257–274.

A totózás gazdasági hatásai.
=1948. 71. 111–114. /K/

Varga Jenő
A világpiaci drágulás nagysága és okai.
=1911. 35. 487–504.

Az aranytermelés és a drágaság.
=1911. 35. 588–601.

Az ipartelepülés és Magyarország iparosodásának problémája. 1–2.
=1912. 36. 304–313., 393–411.

Háború és közgazdaság. 1–2.
=1915. 39. 152–160., 257–271.

Varga József
Az ipar jelzőszámai.
=1943. 67. 543–552. /K/

Varga Perke József
A mezőgazdaság szerepe a bolgár kétéves tervben.
=1948. 71. 137–145. /K/

Vargha Gyula
A nemzetiségi arányok Magyarországon és Ausztriában.
=1893/1. 17. 229–236. /K/

A magyar nyelv hódítása az utóbbi tíz év alatt.
=1893/1. 17. 254–278.

Európa népességének növekedése.
=1893/1. 17. 762–774. /K/

Egy röpirat a nemzeti politikáról.
=1893/2. 17. 445–459.

– Kovács Aladár – Hajdú László: Magyarország 1892. évi népmozgalma.
=1894. 18. 68–72. /K/

– Kovács Aladár – Hajdú László: Idegen honosok Franciaországban.
=1894. 18. 72–74. /K/

– Kovács Aladár – Hajdú László: Poroszország népessége anyanyelv szerint.
=1894. 18. 74–75. /K/

– Hajdú László: Az 1892. évi bajor állatszámlálás.
=1894. 18. 76–78. /K/

Magyarország és Ausztria cukortermelése 1891-ben.
=1894. 18. 78–80. /K/

– Hajdú László: Magyarország szőlőterülete és szüretje 1892-ben.
=1894. 18. 152–156. /K/

– Hajdú László: Állatbiztosítás Svájcban.
=1894. 18. 157–160. /K/

Ausztria, Németország és Franciaország 1892. évi népesedési mozgalma.
=1894. 18. 485–488. /K/

– Hajdú László: Ausztria aratása 1893-ban.
=1894. 18. 488–489. /K/

– Hajdú László: Nagybritannia és Írország mezőgazdasága az utolsó 20 évben.
=1894. 18. 489–492. /K/

– Hajdú László: Románia aratása 1891-ben.
=1894. 18. 492–493. /K/

– Hajdú László: Magyarország szőlészete 1893-ban.
=1894. 18. 728–737. /K/

– Hajdú László: Horvát-Szlavonországok 1893. évi aratása.
=1894. 18. 737–740. /K/

– Hajdú László: Franciaország szőlészete 1893-ban.
=1894. 18. 821–823. /K/

– Hajdú László: A közművelődési eszközök forgalma.
=1894. 18. 826–834. /K/

– Hajdú László: Ausztria mezőgazdasága és 1893. évi aratása.
=1894. 18. 905–907. /K/

– Hajdú László: Ausztria bortermelése.
=1894. 18. 907–910. /K/

– Hajdú László – Kovács Aladár: A népesség foglalkozási viszonyai Ausztriában.
=1894. 18. 987–996. /K/

– Hajdú László: Románia állattenyésztése.
=1894. 18. 1047–1054. /K/

– Hajdú László: A bányamívelés Ausztriában.
=1894. 18. 1124–1128. /K/

A házasságok időtartama Franciaországban.
=1894. 18 1204–1206. /K/

– Hajdú László: A bevetett terület Bajorországban.
=1894. 18. 1207–1210. /K/

Az ezredéves magyar állam és népe.
=1896. 20. 451–460.

Néhány szó a magyar mezőgazdaságról.
=1896. 20. 667–677.

Tisza István röpirata a magyar agrárpolitikáról.
=1897. 21. 91–99. /K/

Tűzkárok a Magyarbirodalomban. 1–2.
=1898. 22. 227–241., 318–333.

Mezőgazdaságunk.
=1898. 22. 647–665.

Békés vármegye mezőgazdasága.
=1898. 22. 817–877.

Visszaemlékezés Keleti Károlyra.
=1899. 23. 3–11.

Jekelfalussy József (1849–1901). Nekrológ.
=1901. 25. 169–173.

A magyarság félszázados fejlődése.
=1902. 26. 409–449.

Varjassy Lajos
A nemzetközi csekk- és zsíróforgalom.
=1914. 38. 239–264.

Varró István
– Tonelli Sándor gyűjt.: Adatok a drágaság kérdésének bibliográfiájához. 1–2.
=1910. 34. 290–300.; 1911. 35. 140–144. /K/

A német kereskedelmi főiskolák.
=1913. 37. 236–260.

A kieli Staatswissenschaftliches Institut.
=1913. 37. 399–409.

Gazdasági archívumok.
=1914. 38. 483–525.

Adatok a főiskolai gazdasági oktatás kérdéséhez. 1–3.
=1914. 38. 704–769.; 1915. 39. 48–129., 169–197.

List Frigyes Magyarországon. 1–2.
=1917. 41. 140–149., 662–673. /K/

Vas Ferenc
A hosszúlejáratú ipari hitel szervezése.
=1909. 33. 503–528.

Ausztria közreműködése Magyarország gazdasági fejlődésében.
=1915. 39. 289–307.

Vásárhelyi Boldizsár
Románia vasúti politikája a világháború után.
=1934. 58. 171–179. /K/

Vásárhelyi István
– Zsigmondy Kálmán: Olaszország hitelviszonyai.
=1930. 54. 617–640.

Vécsey Loránd
Törvény a közérdekű öntöző csatornák létesítéséről.
=1901. 25. 43–48.

Vécsey Tamás, ifj.
A vízierők kihasználásának kérdése Magyarországon.
=1903. 27. 599–603.

Verbényi László
Tanácsadók a német szakirányú iskolaszervezetben.
=1941. 65. 534–538. /K/

Veress Gábor
Közlekedés, közlekedéstudomány. – Megjegyzések egy könyvismertetésre.
=1940. 64. 744–747. /K/

Széchenyi közlekedéspolitikai működése.
=1941. 65. 197–222.

Észrevételek a magyar közlekedésügy genetikájához.
=1943. 67. 129–153.

Vermes Andor
Törekvések Angliában az ipari béke megalapozására.
=1929. 53. 358–364. /K/

A pénzérték ’jövedelem’-elmélete.
=1930. 54. 367–377.

Vezér István
A budapesti lakásbérek alakulása 1933 és 1937 között.
=1940. 64. 58–62. /K/

Vida Jenő
A szénkérdés Magyarországon.
=1923. 47. 799–809.

Vidacs Gyula
A munkaközvetítés Magyarországon.
=1910. 34. 399–405.

Az amerikai vámtarifareform.
=1913. 37. 617–620. /K/

Olaszország gazdasági helyzete.
=1915. 39. 416–421. /K/

Viener András
A racionalizálás útjai Csonkamagyarországon.
=1932. 56. 42–47. /K/

Világhy Károly
A földbirtokreform. MKT-ankét. – – előadása.
=1920. 44. 203–210.

Villányi András
A német építőipar időszerű kérdései.
=1937. 61. 397–399. /K/

Virány Egon
Vita az aranyvaluta jövőjéről. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1937. 61. 286–288.

Virányi Imre, ifj.
A szövetkezeti tevékenység egy újabb társadalmi alakzata.
=1902. 26. 548–552. /K/

Vitális István
Szén- és bauxitgazdálkodásunk.
=1941. 65. 298–316.

Vizaknai Antal
Magyarország népességének foglalkozási viszonyai a keresők és az eltartottak megkülönböztetésével.
=1893/1. 17. 656–670. /K/

Néhány szó közegészségügyi állapotainkról és teendőinkről.
=1898. 22. 3–15.

A magyarság és a nemzetiségek az új népmozgalmi statisztika szerint.
=1898. 22. 680–691.

A zónatarifa reformja és a vasúti személyforgalom fejlesztése.
=1900. 24. 351–367.

A M. Kir. Államvasutak személydíjszabása, tekintettel a kocsiosztályokra.
=1900. 24. 519–527.

Társadalmi és gazdasági szempontok a XIX. század végén és a XX. század küszöbén tartott népszámlálásokban.
=1902. 26. 285–297.

Ráth Zoltán (1863–1902). Nekrológ.
=1902. 26. 653–656.

Javaslat a zónatarifa átalakítására.
=1902. 26. 743–758.

Az 1910. év végén tartandó magyar népszámlálásról.
=1910. 34. 439–454.

Vizneker Antal
Magyarország népességének foglalkozási viszonyai a keresők és az eltartottak megkülönböztetésével.
=1893/1. 17. 656–670. /K/

Vogel, Hugo Emanuel
A könyvpénzforgalom pénz- és hitelpolitikai hatásai.
=1938. 62. 185–190.

Walder György
Bankellenőrzés és bankpolitika.
=1939. 63. 443–476.

Walder Gyula
Jegybankpolitika és árszínvonal-stabilizálás.
=1930. 54. 787–809.

Waldmayer Károly
A monarchia jegybankja az 1878-iki reform óta.
=1893/1. 17. 472–493.

Wallon Dezső
A hirdetményi és naptári bélyeg megszüntetése.
=1900. 24. 134–137.

Weis István
A gazdaságosság elve a közigazgatásban.
=1923. 47. 368–392.

Weiss Vilmos, ifj.
Háborús pénzviszonyok, különös tekintettel a pénzbőségre. A pénzintézetek alaptőkeemelése.
=1917. 41. 434–443.

A kereslet és kínálat alakulása a háborúban.
=1918. 42. 56–60. /K/

Wekerle Sándor
Hitelviszonyainkról.
=1901. 25. 174–190.

A kereskedelem iparfejlesztő hatása.
=1904. 28. 251–270.

A passzív kereskedelmi mérlegről.
=1913. 37. 74–91.

Magyarország pénzügyei. MKT-ankét. – – előadása.
=1920. 44. 303–315.

Welwart Benő
A Németországhoz való gazdasági közeledés tarifapolitikai akadályai.
=1916. 40. 412–416.

Werkner Ödön
Az angol vámpolitikai mozgalom. 1–3.
=1911. 35. 602–628., 674–686., 765–779.

Az Egyesült Államok jegybank-rendszerének reformja. 1–2.
=1914. 38. 105–128., 195–203.

Wickenburg Márk
Magyarország pénzügyei. MKT-ankét. – – előadása.
=1920. 44. 315–321.

Wildner Ödön
A lakáspolitika kérdése a ličge-i kongresszuson.
=1905. 29. 634–654.

Witthen Béla
A magyar mezőgazdaság jövedelmezősége.
=1938. 62. 43–55.

A svájci mezőgazdaság helyzetképe.
=1943. 67. 366–371. /K/

Wolff Vilmos
– Tonelli Sándor: Adalékok az élelmiszergazdaság kérdéséhez.
=1910. 34. 583–610.

Zalai
Ausztrália népességi és mezőgazdasági viszonyai.
=1899. 23. 192–211. /K/

Zalányi Andor
A sertésárak hatósági szabályozása Magyarországon.
=1943. 67. 660–697., 3 térk., 1 mell.

Zantini, Edmondo
Olaszország kereskedelmi flottája.
=1939. 63. 878–881. /K/

Zelovich Kornél
A technikai oktatás reformja.
=1921. 45. 473–483.

A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. – – hozzászólása.
=1923. 47. 486–502.

A vasutak üzemi költsége.
=1923. 47. 675–739.

Zelovich László
Közúti vasútaink községi kezelése.
=1921. 45. 426–445.

Anglia, az Egyesült Államok és Japán versenye a világgazdaságban.
=1923. 47. 393–421.

Az Egyesült Államok külkereskedelmi politikája a háború után.
=1923. 47. 836–847.

Világgazdasági visszapillantás az 1925. évre. 1–3.
=1926. 50. 360–380., 508–528., 648–664.

Világgazdasági visszapillantás az 1926. évre. 1–2.
=1927. 51. 142–160., 406–416.

A genfi világgazdasági konferencia.
=1927. 51. 352–360.

A magyar mezőgazdasági hitelkérdés jelenlegi állapota.
=1927. 51. 506–512. /K/

Kereskedelmi mérlegünk kérdéséhez.
=1928. 52. 354–362.

Világgazdasági visszapillantás az 1927. évre. 1–2.
=1928. 52. 393–407., 544–553.

Bibliográfia a kettős adóztatás kérdésével foglalkozó tanulmányokról.
=1928. 52. 651–652.

A kettős adóztatás és az adózás alóli kibúvás kérdésében Genfben 1928 októberében tartott konferencia.
=1928. 52. 875–876. /K/

A szénválság.
=1929. 53. 85–100.

Csonka-Magyarország kereskedelempolitikai helyzete.
=1929. 53. 250–260.

Közgazdaságtan és matematika.
=1929. 53. 623–634.

A legnagyobb kedvezmény kérdése és az 1930. évi genfi vámkonferencia.
=1930. 54. 295–305.

Közgazdaságtan és matematika. Válasz Neubauer Gyula észrevételeire.
=1930. 54. 564–568.

Adatok az Egyesült Államok gabonapiacának szervezetéhez.
=1930. 54. 910–914. /K/

A búzaválság.
=1931. 55. 133–140. /K/

A mezőgazdasági termelés átalakulása.
=1932. 56. 16–25.

Magyar gazdaságpolitika 1932-ben.
=1932. 56. 226–237.

Magyar gazdaságpolitika 1932-ben. Válasz Lipták László megjegyzésére.
=1932. 56. 476. /K/

Jogszabályok a banklikviditásról.
=1938. 62. 522–531.

Zigány Zoltán
A mezőgazdasági többtermelés okfejtő története és ennek gyakorlati tanulságai.
=1923. 47. 30–48.

Zlinszky István
Az agrár-szocializmus Békés vármegyében.
=1895. 18. 145–164.

Zoltai József
Leszámít, leszámítás – viszontleszámít, viszontleszámítás.
=1940. 64. 511–512. /K/

Zsengery Manó
A nemzetközi csekk és zsíróforgalomról.
=1909. 33. 647–666.

Zsigmondy Kálmán
– Vásárhelyi István: Olaszország hitelviszonyai.
=1930. 54. 617–640.

Zsilinszky Mihály
Adatok a községek rendezéséhez, kiváló tekintettel az államkincstári telepekre. 1–2.
=1894. 18. 46–55., 110–125.

Tárgyszó rész

abszolutizmus
L. Sipos Kamilló: Adalék az abszolutizmus gazdasági könyvészetéhez és a 40-es évek gazdasági irodalmához. 1–2.
=1912. 36. 817–828.; 1913. 37. 672–684.

acélipar
Az olasz acélipar.
=1912. 36. 272–273. /K/

acéltermelés
B. G.: A világ nyersvas- és acéltermelése.
=1923. 47. 245. /KK/

acéltröszt
H. G.: Az amerikai acéltröszt elleni per.
=1911. 35. 836–837. /K/

Acsády Ignác
Kováts Ferenc: Acsády Ignác (1845–1906). Nekrológ.
=1907. 31. 3–6.

adó
Pólya Jakab: Az egyenes adók reformja.
=1893/1. 17. 677–710.

Láng Lajos: Magyarország adóstatisztikája 1891-ből.
=1893/2. 17. 105–114.

Láng Lajos: Adatok az 1891. évi adóstatisztikához.
=1893/2. 17. 224–246. /K/

Hegedűs Lóránt: Az adó alapelve.
=1893/2. 17. 624–682.

Pólya Jakab: Az egyenes adók reformja.
=1894. 18. 13–45.

Mariska Vilmos: A személyes jövedelmi adó.
=1894. 18. 238–264.

Kohn Dávid: Adók reformjáról. 1–4.
=1894. 18. 648–702., 784–812., 841–871., 921–952.

Lendvay Sándor: A tőzsdeadó.
=1895. 19. 97–113.

Pólya Jakab: Az egyenes adók reformja.
=1895. 19. 700–722.

Hegedűs Lóránt: A tőzsde adója.
=1895. 19. 723–736.

Pótsa Ferenc: A szeszadó fejlődése Magyarországon 1850–1868. 1–2.
=1897. 21. 373–393., 517–566.

Exner Kornél: Fogyasztási adóink az Ausztriával való kapcsolat szempontjából.
=1899. 23. 257–266.

Törvényjavaslat az értékpapír-forgalmi adóról.
=1900. 24. 383–388. /K/

Teleszky János: A magyar, a porosz és az osztrák egyenesadó-rendszerek. 1–2.
=1900. 24. 421–435., 501–518.

Exner Kornél: Az önkormányzat adóterhe Magyarországon.
=1904. 895–906.

Szentkirályi Kálmán: Az adóreform.
=1907. 31. 240–248.

Exner Kornél: A magyar egyenes adók reformjának ismertetése.
=1907. 31. 721–753.

Ecseri Lajos: Az adóreform a földbirtok szempontjából.
=1908. 32. 1–10.

Vita az adóreformról.
=1908. 32. 62–64. /K/

Radnai Béla: Az egyenes adók új reformjáról.
=1908. 32 534–549.

Matlekovits Sándor: Az adóreform.
=1909. 33. 217–244.

Sóvári Schneider Sándor: A francia adóreform és annak szociálpolitikai jelentősége.
=1909. 33. 602–625.

Az agrárius és nem-agrárius lakosság adószolgáltatása Ausztriában.
=1910. 34. 720–722. /K/

Szegő Ernő: Az adómentes bankjegykontingens fölemelése.
=1911. 35. 122–124. /K/

Berlin pénzügyi és adópolitikája.
=1911. 35. 360–363. /K/

P. P.: A németek által megszállott ellenséges területek vám- és adóviszonyai.
=1914. 38. 786–787. /K/

Papp Antal: Az adókezelés reformja.
=1917. 41. 379–384. /K/

Gy. E.: Háborús adópolitika Angliában.
=1919. 43. 119–121. /K/

Fellner Frigyes: A nagy vagyonadó.
=1919. 43. 204–217.

Klug Emil: A németosztrák, a cseh és a németbirodalmi egyszeri nagyvagyonadóról és vagyonszaporulati adóról.
=1920. 44. 552–586.

Nyulászi János: Adó- és illetékügyi egyezmények.
=1922. 46. 28–55.

A társulati adóról. MKT-ankét. Baumgarten Nándor előadása.
=1924. 48. 67–82.

A társulati adóról. MKT-ankét. Egry Aurél hozzászólása.
=1924. 48. 82–87.

A társulati adóról. MKT-ankét. Matlekovits Sándor hozzászólása.
=1924. 48. 87–88.

Doroghi Ervin: A társulati adó s a részvénytársaságok mérlege.
=1924. 48. 89–101.

Naményi Ernő: A fényűzési forgalmi adó áthárítási lehetőségei.
=1925. 49. 629–631. /K/

Zelovich László: A kettős adóztatás és az adózás alóli kibúvás kérdésében Genfben 1928 októberében tartott konferencia.
=1928. 52. 875–876. /K/

Laky Géza: Általános forgalmi-, általános kereseti-, jövedelem- és vagyonadónk fejlődési irányai.
=1929. 53. 393–455.

Csizik Béla: Államháztartás és közteher.
=1930. 54. 569–616.

Laky Géza: A német és a magyar jövedelemadó rendszere.
=1931. 55. 541–580.

Balás Károly: Az adóáthárítás.
=1932. 56. 161–203.

Balás Károly: Adólikviditás.
=1934. 58. 205–231.

Pozsonyi Gábor: Progresszív adótarifák vizsgálata.
=1934. 58. 480–506.

Diczig Alajos: Adóerkölcs és adóteher.
=1936. 60. 302–315.

Balás Károly: A mai adóprobléma.
=1937. 61. 741–748.

Balás Károly: Adóklíring.
=1938. 62. 513–521.

Balás Károly: Az adóbeszedés modern fejlődési iránya.
=1940. 64. 125–132.

Cottely István: Az olasz osztalékadók és azok nemzetközi vonatkozásai.
=1940. 64. 277–279. /K/

Kádas Kálmán: Követett-(ár)-adók termelői átháríthatósága.
=1940. 64. 506–511. /K/

Schmidt Ádám: Adóemelés, adóáthárítás, áremelkedés.
=1943. 67. 631–659.

Balás Károly: Pénzérték, adó és jogrend.
=1943. 67. 885–893.

Schmidt Ádám: Az adómorál és mérése.
=1944. 68. 529–547.

Szívós István: Az egyéni adóteher igazságos progresszivitásának elméleti alapjai. 1–2.
=1947. 70. 50–83., 156–193.

adósság
Th. L.: Az osztrák-magyar államvasutak adósságainak felosztása.
=1923. 47. 343. /K/

MKT tanácskozmány a gazdaadósságok rendezéséről.
=1933. 57. 726–744.

Mennyey Géza: A német gazdaadósságrendezés áttekintése.
=1942. 66. 266–268. /K/

Major Róbert: Államadósság és infláció.
=1943. 67. 927–946.

adósvédelem
Nőtel Rudolf: Adósvédelmi kérdések.
=1938. 62. 138–140. /K/

adózás
Hegedűs Lóránt: A magyar egyenes adózás kifejlődése. 1–3.
=1900. 24. 190–208., 581–594., 661–676.

Beck Dénes: A koronaszövetkezetek megadóztatása.
=1903. 27. 381–386. /K/

Berényi Pál: A betterment-adózás kérdése. 1–4.
=1906. 30. 242–250., 331–338., 409–414., 456–476.

Papp Antal: A községi pótadózás és reformja.
=1913. 37. 793–809.

Az adózás és a háború.
=1914. 38. 785. /K/

Gesztelyi Nagy László: Az egyházi adózásról.
=1936. 60. 84–90. /K/

adóztatás
Beck Dénes: A koronaszövetkezetek megadóztatása.
=1903. 27. 381–386. /K/

Bánfi Oszkár: A pénzintézeti betétek megadóztatása Magyarországon.
=1905. 29. 115–133.

Klug Emil: A kétszeres adóztatás ellen.
=1921. 45. 293–303.

Zelovich László: Bibliográfia a kettős adóztatás kérdésével foglalkozó tanulmányokhoz.
=1928. 52. 651–652.

Zelovich László: A kettős adóztatás és az adózás alóli kibúvás kérdésében Genfben 1928 októberében tartott konferencia.
=1928. 52. 875–876. /K/

Balás Károly: Adóztatás és konjunktúrák.
=1931. 55. 1–14.

Láng János: A magyar és német mezőgazdaság hitelterhei és megadóztatása.
=1931. 55. 115–128.

Diczig Alajos: A forgalom általános megadóztatásának rendszerei.
=1932. 56. 883–905.

Balás Károly: Az adóztatás mértékéről.
=1933. 57. 377–394.

Balás Károly: Modern adóztatási szempontok.
=1939. 63. 671–694.

Balás Károly: Adóztatásunk alakulása.
=1940. 64. 791–796.

Schmidt Ádám: Tőkeképződés és adóztatás.
=1941. 65. 958–995.

Szádeczky-Kardoss Tibor: Társadalompolitikai és népesedéspolitikai szempontok az adóztatásban.
=1942. 66. 153–200.

Szádeczky-Kardoss Tibor: Mezőgazdaságunk megadóztatása.
=1943. 67. 261–287.

Adria
Fest Aladár: Fiume és a magyar tengerpart.
=1897. 21. 869–878.

Szegh Dezső: A Duna–Adria vasút.
=1910. 34. 221–260.

Szegh Dezső: Az Adria keleti kikötői.
=1911. 35. 343–354.

Afrika
Holek Sámuel: Magyarország és Észak-Afrika.
=1901. 25. 833–842.

Schilling Gábor: Afrika gazdasági jelentősége.
=1941. 65. 63–75.

agrár közgazdaságtan
Matlekovits Sándor: Ruhland agrár közgazdaságtana.
=1903. 27. 653–666.

Mattyasovszky Miklós: a földművelés közgazdaságtana. Rendszertani kérdések.
=1915. 39. 161–169.

Mattyasovszky Miklós: Válasz Heller Farkasnak ’A földművelés közgazdaságtaná’-ról írt bírálatára.
=1929. 53. 124–128. /K/

Heller Farkas: Viszontválasz Mattyasovszky Miklósnak ’A földművelés közgazdaságtaná’-hoz.
=1929. 53. 128–130. /K/

agrárkérdés
Landauer Béla: A boszniai agrárkérdés.
=1896. 20. 759–765.

Spaho, Mehmed: A boszniai agrárkérdés.
=1912. 36. 289–303.

agrárkutatás
Szabó Miklós: Az agrárkutatás kiépítése Németországban.
=1939. 63. 868–877. /K/

agrárlakosság
Az agrárius és nem-agrárius lakosság adószolgáltatása Ausztriában.
=1910. 34. 720–722. /K/

Heller Farkas: Agrárlakosságunk foglalkozási tagozódása.
=1940. 64. 576–589.

agrármozgalom
Mattyasovszky Miklós: A szocializmusról, különös tekintettel az agrármozgalmakra.
=1898. 22. 381–397.

agrárpolitika
Matlekovits Sándor: az agrárpolitika és Ruhland.
=1895. 19. 605–618.

Vargha Gyula: Tisza István röpirata a magyar agrárpolitikáról.
=1897. 21. 91–99. /K/

Roszner Ervin: Magyar agrárpolitika és a Magyar Gazdaszövetség nézetei a búzaárak hanyatlásáról. 1–3.
=1897. 21. 343–360., 419–440., 495–516.

Tóth Jenő: A kötött birtok agrárpolitikai szempontból.
=1899. 23. 530–548.

Agrárpolitikai ankét.
=1910. 34. 138–139. /K/

Lipták László: Iparfejlesztés és agrárpolitika.
=1938. 62. 915–924.

Gesztelyi Nagy László: Gróf Széchenyi István agrárpolitikája.
=1941. 65. 162–196.

Bernát Gyula: Az új francia agrárpolitika.
=1942. 66. 572–582.

Czettler Jenő: Az olasz agrárpolitika.
=1943. 67. 761–770.

agrárreform
Kovács Gábor: Az orosz alkotmányos mozgalmak és az agrárreform.
=1905. 29. 346–354.

agrárstatisztika
Jekelfalussy József:: Az új agrár-statisztika.
=1894. 18. 100–109.

Hajdú László: Agrárstatisztikánk reformja.
=1895. 19. 77–96. /K/

Buday László: Agrárstatisztika.
=1922. 46. 56–63.

agrárszocializmus
Zlinszky István: az agrár-szocializmus Békés vármegyében.
=1895. 19. 145–164.

Lukács György: Az agrárszocializmus és orvoslása.
=1900. 24. 257–272.

Gorove László: Az agrárszocializmus adatainak gyűjtése.
=1901. 25. 453–461.

agrártörvény
Tóth Jenő: A legújabb amerikai agrártörvény.
=1938. 62. 467–472. /K/

agrárválság
Pongrácz Kálmán: Az agrárválság a Tiszántúl.
=1937. 61. 205–222.

akkumuláció
Kádas Kálmán: Többtermelés és akkumuláció.
=1949. 72. 9–22.

Akzeptbank
Prileszky Pál: Akzept- und Garantiebank.
=1932. 56. 624–628. /K/

alapítások
Az alapítói tevékenység Ausztriában 1910-ben.
=1911. 35. 645–646. /K/

Az alapítási tevékenység Ausztriában 1911-ben.
=1912. 36. 193–197. /K/

Kibocsátások és alapítások Magyarországban 1911-ben.
=1912. 36. 542–547. /K/

Alapítások és tőkefelemelések a Németbirodalomban 1911-ben.
=1912. 36. 599–602. /K/

Orosz alapítások 1911-ben.
=1912. 36. 602–603. /K/

Magyarországi kibocsátások és alapítások 1913-ban.
=1914. 38. 281–285. /K/

Alapítások és tőkeemelések Németországban.
=1917. 41. 587–588. /K/

Új alapítások.
=1923. 47. 256. /K/

alaptőke-emelés
Ifj. Weiss Vilmos: Háborús pénzviszonyok, különös tekintettel a pénzbőségre. A pénzintézetek alaptőkeemelése.
=1917. 41. 434–443.

Albánia
Szegh Dezső: Gazdasági feladataink Albániában.
=1913. 37. 779–792.

Albánia gazdasági nyomora.
=1916. 40. 421–422. /K/

Fésös László: Albánia a tervgazdálkodás útján.
=1948. 71. 225–240. /K/

Al-Duna ld. Duna

Alföld
Edvi-Illés László: Alföldi városaink emelkedése.
=1907. 31. 115–122.

Gesztelyi Nagy László: Az Alföld gazdasági jelentősége.
=1925. 49. 467–494.

alkalmazottak
Tervezet az ipari és gyári alkalmazottak betegség esetén való segélyezéséről.
=1900. 24. 701–706. /K/

Törvényjavaslat a kereskedelmi alkalmazottak szolgálati viszonyainak szabályozásáról.
=1901. 25. 49–54. /K/

Német birodalmi törvényjavaslat az alkalmazottak biztosításáról.
=1911. 35. 174–198.

Angol törvény a kereskedelmi alkalmazottak védelméről.
=1912. 36. 352–353. /K/

Sch.: Francia törvény az alkalmazottak óvadékáról.
=1914. 38. 675–676. /K/

Gidófalvy Elemér: A községi tisztviselők és alkalmazottak illetményviszonyai az 1936. évben.
=1939. 63. 269–285.

alkoholizmus
R.: Az alkoholizmus Ausztriában.
=1897. 21. 169–171. /K/

Goldziher Miksa Adolf: A Kék Kereszt egyesülete.
=1900. 24. 214–216. /K/

Friedrich Vilmos: Az alkoholizmus és az ellene való védekezés. 1–2.
=1901. 25. 95–104., 748–757.

alkoholtilalom
Alkoholtilalom Új-Zélandban.
=1912. 36. 549–550. /K/

alkotmányos mozgalmak
Kovács Gábor: Az orosz alkotmányos mozgalmak és az agrárreform.
=1905. 29. 346–354.

állam
Ereky Károly: Az állam és a társadalom gazdasági tevékenysége Magyarországon.
=1908. 32. 97–108.

Márffy Ede: Az állam mint vállalkozó.
=1918. 42. 375–394.

Klár János: Az állam (közület) és magángazdaság szerepe a villamos energiagazdálkodásban.
=1944. 68. 46–58.

államadósság
Barta Ödön: A közös államadóssági járulék megváltása. 1–2.
=1904. 28. 567–579., 655–665.

Nádas László: A ’Magyar Block’ megváltása az államadóssági pótegyezmény alapján.
=1908. 32. 289–309.

P. P.: Az első háborús év államadósságai.
=1915. 39. 795. /K/

B. G.: A volt monarchia államadósságai.
=1923. 47. 244. /KK/

Óvári Papp Zoltán: A jegybanknál fennálló államadósság törlesztése Ausztriában.
=1929. 53. 488–491. /K/

Cs. Szabó László: Magyarország külföldi adósságainak búzaértéke.
=1932. 56. 620–624. /K/

Ladányi Dezső: Magyarország külföldi eladósodása.
=1933. 57. 20–91.

Balázs Ferenc: Magyarország külföldi adósságainak rendezése.
=1934. 58. 22–42.

Ifj. Boér Elek: A külföldi kölcsönök hatása az adós országok gazdasági helyzetére. – Megjegyzések Neubauer Gyula bírálatára.
=1935. 59. 551–561. /K/

Neubauer Gyula: A külföldi kölcsönök hatása az adós országok helyzetére.
=1935. 59. 694. /K/

Major Róbert: Államadósság és infláció.
=1943. 67. 927–946.

államelmélet
Kisléghi Nagy Dénes: Az univerzalizmus államelmélete.
=1931. 55. 702–708. /K/

államháztartás
Államháztartásunk tíz évi állapota (1888–1897).
=1900. 24. 141–144. /K/

Lukács Károly: A francia államháztartás Sully idejében. Gazdaságtörténeti tanulmány.
=1907. 31. 7–23.

Oroszország államháztartása 1912-ben.
=1912. 36. 189–192. /K/

Portugália államháztartása 1912-ben.
=1912. 36. 193. /K/

Bíró Benedek: Állami háztartásunk a háború első évében.
=1917. 41. 841–870.

Hajnal Henrik: Az államháztartás parlamenti ellenőrzésének módszerei.
=1928. 52. 860–874.

Csizik Béla: Államháztartás és közteher.
=1930. 54. 569–616.

Thegze-Gerber Ferenc: Államháztartásunk 1924/25.–1928/29. évi eredményei.
=1930. 54. 686–712.

Hajdrik Sándor: Államháztartásunk a szanálás óta.
=1933. 57. 632–682.

Thegze-Gerber Ferenc: Az államháztartás ellenőrzésének irányai a világháború után.
=1935. 59. 39–70.

Major Róbert: Pénzérték és államháztartás.
=1937. 61. 223–250.

Kádas Kálmán: Államháztartás és áralakulás a háborús Finnországban.
=1943. 67. 1097–1104. /K/

állami anyakönyvek
Z.: Születések és halálozások Magyarországon az állami anyakönyvek első esztendejében 1895–1896.
=1898. 22. 45–52. /K/

állami beavatkozás
Balás Károly: Az állami beavatkozás mértéke a gazdasági életbe.
=1939. 63. 915–920.

állami bevétel
Mandello Károly: A magyar állam bevételei és kiadása 1863–1903.
=1906. 30. 165–175.

állami ellenőrzés
Altenburger Gyula: Állami ellenőrzés az életbiztosítás terén.
=1898. 22. 147–164.

állami exporthitel
Futó Mihály: Az állami exporthitel-biztosítás.
=1939. 63. 95–106. /K/

állami felügyelet
Beck Hugó: Állami felügyelet a magánbiztosítási vállalatoknál.
=1897. 21. 775–783.

állami gazdálkodás
Takács György: Az illetékrendszer jelentősége az állami gazdálkodásban.
=1925. 49. 277–320.

állami járadék
György Miklós: Állami járadékunk elhelyezésének kérdése.
=1909. 33. 73–96.

állami jelzálogbank
A belgrádi állami jelzálogbank kölcsöne.
=1923. 47. 443. /KK/

állami kiadás
Mandello Károly: A magyar állam bevételei és kiadása 1863–1903.
=1906. 30. 165–175.

állami kölcsön
B. G.: Állami és egyéb kölcsönök.
=1923. 47. 85–86. /KK/

Állami és egyéb kölcsönök.
=1923. 47. 337–338. /KK/

állami költségvetés
B. G.: Állami költségvetések.
=1923. 47. 85. /KK/

Állami költségvetések és zárszámadások.
=1923. 47. 156–157. /KK/

Th. L.: Lengyelország állami költségvetése 1923-ra.
=1923. 47. 244. /KK/

Th. L.: Magyarország 1922–23. évi költségvetése.
=1923. 47. 335–336. /KK/

Th. L.: Ausztria 1923. évi költségvetése.
=1923. 47. 336. /KK/

Th. L.: Olaszország 1923–1924. évi költségvetése.
=1923. 47. 337. /KK/

Th. L.: Románia 1924. évi költségvetése.
=1924. 48. 167. /KK/

Th. L.: Lengyelország 1924. évi költségvetési tervezete.
=1924. 48. 167–168. /KK/

állami monopólium
Láng Mihály: Az új állami monopóliumok.
=1910. 34. 834–856.

állami munkaközvetítés
A M. Kir. Állami Munkaközvetítő Hivatal kimutatása.
=1923. 47. 343. /KK/

állami pénzügy
Vágó János: Állami pénzügyünk problémái.
=1918. 42. 274–283.

Kállay Tibor: Magyarország jelenlegi állampénzügyi helyzete.
=1920. 44. 494–514.

állami sorsjegy-kölcsön
Makai Ernő: Az állami sorsjegykölcsönök.
=1905. 29. 396–407.

állami szénbányák
Tímár László: A magyar állami szénbányák deficitjének megszüntetése.
=1948. 71. 25–38.

állami üzemek
Sch.: Nyolc órás munkanap az Egyesült Államok állami üzemeiben.
=1912. 36. 840. /K/

állami zárszámadás
Állami költségvetések és zárszámadások.
=1923. 47. 156–157. /KK/

Thegze-Gerber Ferenc: Állami zárszámadásunk új rendszere.
=1938. 62. 217–230.

É. A.: A magyar állam zárszámadása az 1946/47. évről.
=1949. 72. 72–73. /K/

államjegy
Müller Vilmos: Bankjegy vagy államjegy? 1–2.
=1915. 39. 447–460., 604–614.

államkincstár
Hegedűs Ferenc: Illetékvisszatérítés az államkincstár alaptalan gazdagodása esetében.
=1902. 26. 924–926.

államkincstári telepek
Zsilinszky Mihály: Adatok a községek rendezéséhez, kiváló tekintettel az államkincstári telepekre. 1–2.
=1894. 18. 46–55., 110–125.

államkölcsön
Bán Endre: A magyar államkölcsön kérdéséhez.
=1912. 36. 476–483.

államosítás
Heltai Ferenc: Az állatorvosi közszolgálat államosításáról.
=1899. 23. 702–739.

Czeisler Emil: A Hibernia államosítása.
=1904. 28. 800–811. /K/

Vágó József: A kézizálogüzlet államosítása.
=1907. 31. 433–446.

Ifj. Leopold Lajos: Államosított mezőgazdaság Oroszországban.
=1939. 63. 638–644. /K/

államszociális feladatok
Frisch Ferenc: Államszociális feladatok.
=1917. 41. 752–757.

államtudományi intézet
Varró István: A kieli Staatswissenschaftliches Institut.
=1913. 37. 399–409.

államtudományok
Jekelfalussy József: Az államtudományok oktatása és állami életünk igényei.
=1894. 18. 1–12.

Államtudományi továbbképzés.
=1911. 35. 441–442. /K/

államvagyon
Antal Géza: Államvagyonleltár és költségvetés.
=1913. 37. 147–160.

államvasút
Pakucs Béla: Magyarország kirekesztése az első államvasúti rendszerből (1841).
=1938. 62. 953–962.

állásközvetítés
Az állásközvetítőipar törvényes szabályozása Németországban.
=1910. 34. 141–142. /K/

Új német állásközvetítő törvény.
=1910. 34. 564–566. /K/

állatállomány
Szerbia állatállománya.
=1911. 35. 699–701. /K/

Németország állatállományának csökkenése.
=1913. 37. 355. /K/

A világ állatállománya.
=1924. 48. 433–436. /K/

Éber Antal: A nemzeti vagyon alakulása haszonállatállományunkban.
=1929. 53. 575–580. /K/

Éber Ernő: Állatállományunk számbeli és értékbeli változásai 1933–34-ben.
=1934. 58. 507–510. /K/

állatbiztosítás
Parlagi Imre: Állami vagy magán állatbiztosítás?
=1893/1. 17. 711–724.

Hajdú László – Vargha Gyula: Állatbiztosítás Svájcban.
=1894. 18. 157–160. /K/

állatkereskedelem
Az Osztrák-Magyar Monarchia állatkereskedelme.
=1910. 34. 363–364. /K/

Ihrig Károly: A szövetkezeti állatértékesítés.
=1931. 55. 681–701.

állatorvosi közszolgálat
Heltai Ferenc: Az állatorvosi közszolgálat államosításáról.
=1899. 23. 702–739.

állatösszeírás
Hajdú László: Bosznia és Hercegovina népszámlálása és állatösszeírása az 1895. évben.
=1896. 20. 723–734. /K/

Az 1904. évi állatösszeírás eredményei.
=1905. 29. 370–372. /K/

Éber Ernő: Az 1939. évi állatösszeírás eredményei.
=1939. 63. 971–975. /K/

állatszámlálás
Hajdú László – Vargha Gyula: Az 1892. évi bajor állatszámlálás.
=1894. 18. 76–78. /K/

A boszniai állatszámlálás.
=1911. 35. 439–440. /K/

Az 1911. évi svájci állatszámlálás és a svájci húsellátás.
=1911. 35. 648–649. /K/

T. S.: Állatszámlálás.
=1912. 36. 200–204. /K/

Az 1911-iki porosz állatszámlálás.
=1912. 36. 509–511. /K/

Az állatszámlálás eredményei, 1911.
=1913. 37. 203–206. /K/

A porosz állat- és gyümölcsfaszámlálás.
=1914. 38. 399–401. /K/

N. F.: Hazai állattenyésztésünk és az 1911. évi állatszámlálás.
=1914. 38. 416–420. /K/

állattartás
Farkas Árpád: Kisgazdaságok igásállattartásának üzemgazdasági szempontjai.
=1942. 66. 417–433.

állattenyésztés
Hajdú László: Az Amerikai Egyesült Államok állattenyésztése.
=1894. 18. 997–1001. /K/

Hajdú László – Vargha Gyula: Románia állattenyésztése.
=1894. 18. 1047–1054. /K/

Morvay Gyula: A hegyvidéki nép gazdasági viszonyai az állattenyésztés szempontjából.
=1905. 29. 865–874.

N. F.: Hazai állattenyésztésünk és az 1911. évi állatszámlálás.
=1914. 38. 416–420. /K/

Németh József: Az állattenyésztés Szerbiában és Szerb-Macedóniában.
=1916. 40. 115–125.

Éber Ernő: Állattenyésztésünk alakulásának vizsgálata.
=1939. 63. 82–85. /K/

Éber Ernő: Új állattenyésztési törvény.
=1940. 64. 382–386. /K/

állatvásár
Hajdú László: Országos állatvásárjaink.
=1895. 19. 595–601. /K/

Almásy Pál
Lengyel János: Almásy Pál, egy magyar nemzetgazda a XVIII. században. 1–2.
=1903. 27. 39–54., 142–154.

alumíniumtermelés
Th. L.: A világ alumíniumtermelése 1921-ben.
=1923. 47. 245–247. /KK/

Amerika
Thirring Gusztáv: A magyarok kivándorlása Amerikába.
=1896. 20. 30–52.

R.: Kivándorlás Magyarországból, különösen Amerikába.
=1897. 21. 981–988. /K/

Schwegel János: Amerika gazdasági életéből.
=1904. 28. 596–612.

Tonelli Sándor: Utazás a magyar kivándorlókkal Amerikába.
=1908. 32. 427–444.

Braun Róbert: Falusi élet Amerikában. (Sunderland, Mass.)
=1910. 34. 49–61.

Az észak-amerikai be és kivándorlási mozgalom 1909/10-ben.
=1911. 35. 646–648. /K/.

Munkásügyi törvényhozás Észak-Amerikában.
=1911. 35. 852–854. /K/

H. G.: Bevándorlás Amerikába.
=1912. 36. 353. /K/

Az amerikai kereskedelmi hajóhad.
=1915. 39. 556–557. /K/

Amerika petróleumtermelése 1913–1914-ben.
=1915. 39. 565. /K/

Amerikai vasprodukció 1903–1914-ben.
=1915. 39. 565. /K/

P. P.: Amerika gyapottermelése és ipara a háború első hat hónapjában.
=1916. 40. 301–302. /K/

Az amerikai gyapotkereskedelem szabályozása.
=1916. 40. 375. /K/

A németség Dél-Amerikában.
=1916. 40. 580–583. /K/

Becsey Antal: Amerika.
=1921. 45. 564–582.

Szász József: A magyarság Amerikában.
=1922. 46. 225–288.

Th. L.: A dél-amerikai húspiac.
=1923. 47. 90–91. /KK/

Anglia és az Egyesült Államok szénkivitele az egyes dél-amerikai államokba.
=1923. 47. 93. /K/

Andor Endre: A hatósági munkaközvetítés Amerikában.
=1925. 49. 526–533. /K/

Judik József: Az amerikai tőzsdei spekuláció tanulságai.
=1930. 54. 453–471.

Cs. Szabó László – Rácz Jenő: Az amerikai áralakulás az aranyalap elhagyása után.
=1934. 58. 390–399. /K/

Éber Ernő: Terméshozambiztosítás Amerikában.
=1941. 65. 775–783. /K/

amerikai acéltröszt
H. G.: Az amerikai acéltröszt elleni per.
=1911. 35. 836–837. /K/

amerikai agrártörvény
Tóth Jenő: A legújabb amerikai agrártörvény.
=1938. 62. 467–472. /K/

amerikai bankárok
Óvári Papp Zoltán: Amerikai bankárok a New York-i tőzsdéről.
=1928. 52. 876–880. /K/

Amerikai Egyesült Államok
Hajdú László: Az Amerikai Egyesült Államok állattenyésztése.
=1894. 18. 997–1001. /K/

Hajdú László: Az Amerikai Egyesült Államok kereskedelmi külforgalma 1790 óta, különös tekintettel az Európával való forgalomra.
=1894. 18. 1054–1070. /K/

Pólya Jakab: Az Egyesült Államok 1890. évi censusának főbb eredményei.
=1895. 19. 122–127. /K/

Hajdú László: Az Amerikai Egyesült Államok gabonatermelése 1874–1893.
=1895. 19. 370–374. /K/

Hajdú László – Hegyeshalmy Lajos: Az Amerikai Egyesült Államok külforgalma 1886–1895.
=1895. 19. 751–757. /K/

R.: Közoktatásügyi jelentés az Amerikai Egyesült Államokban.
=1897. 21. 576–578. /K/

Fenyvessy József: Az észak-amerikai Egyesült Államok népszámlálásai.
=1899. 23. 135–139. /K/

D.: Az észak-amerikai Egyesült Államok munkásstatisztikai hivatalai.
=1899. 23. 608–612. /K/

Milhoffer Sándor: Az Egyesült Államok termelése (A XIX. század második felében).
=1901. 25. 126–132. /K/

Bánfi Oszkár: A valutareform az észak-amerikai Egyesült Államokban.
=1901. 25. 281–293.

Az észak-amerikai Egyesült Államok vámpolitikája és a reciprocitás. 1–2.
=1902. 26. 450–462., 618–624.

Matlekovits Sándor: Az európai kereskedelmi politika és Észak-Amerika egyesült államai.
=1907. 31. 145–180.

V–cs.: Postatakarékpénztár az Egyesült Államokban.
=1910. 34. 652–653. /K/

H. G.: A munkásbaleseti törvényhozás új irányai az Egyesült Államokban.
=1910. 34. 716–717. /K/

Népszámlálás az Egyesült Államokban.
=1911. 35. 63. /K/

T. S.: Az Egyesült Államok és Kanada.
=1911. 35. 292–293. /K/

Az Egyesült Államok papírpénz-reformja.
=1911. 35. 533–535. /K/

Az Egyesült Államok bányászata és kohászata 1910-ben.
=1911. 35. 786–789. /K/

Gyapotvalorizációs tervek az Egyesült Államokban.
=1911. 35. 838–839. /K/

Új munkásvédelmi törvények az Egyesült Államokban.
=1912. 36. 198. /K/

A Taylor-rendszer az Egyesült Államokban.
=1912. 36. 199–200. /K/

Az Egyesült Államok be- és kivándorlási statisztikája, 1910–1911-ben.
=1912. 36. 534–535. /K/

Sch.: Legújabb statisztikai adatok az Egyesült Államok gazdasági viszonyairól.
=1912. 36. 696–700. /K/

Sz.: Munkaügyi minisztérium az Egyesült Államokban.
=1912. 36. 773–774. /K/

Sch.: Nyolc órás munkanap az Egyesült Államok állami üzemeiben.
=1912. 36. 840. /K/

Az Egyesült Államok új gazdasági politikája.
=1912. 36. 851–853. /K/

Az észak-amerikai Egyesült Államok víziútjai.
=1913. 37. 56–59. /K/

Sch. O.: Az Egyesült Államok bevándorlása fajok és foglalkozások szerint.
=1913. 37. 534–541. /K/

A népesség áramlása a városokba az Egyesült Államokban.
=1913. 37. 697–699. /K/

Sch.: Az Egyesült Államok külkereskedelméről.
=1913. 37. 759–760. /K/

Werkner Ödön: Az Egyesült Államok jegybank-rendszerének reformja. 1– 2.
=1914. 38. 105–128., 195–203.

Sch.: A tanoncügy az észak-amerikai Egyesült Államokban.
=1914. 38. 409–411. /K/

Sch.: Az Egyesült Államok külkereskedelme a háború első hónapjaiban.
=1915. 39. 204–209. /K/

Sch.: Az Egyesült Államok vasérctermelése 1914-ben.
=1915. 39. 432. /K/

Sch.: Az Egyesült Államok petróleumtermelése 1914-ben.
=1915. 39. 433. /K/

Sch.: Az Egyesült Államok külkereskedelme 1914-ben.
=1915. 39. 558–561. /K/

Az Egyesült Államok hadiszerkivitele.
=1915. 39. 723–726. /K/

Klasz Paula: Az Egyesült Államok és az európai háború.
=1916. 40. 126–132. /K/

Az Egyesült Államok szénbányászata és szénkivitele.
=1916. 40. 574–576. /K/

Anglia és az Egyesült Államok szénkivitele az egyes dél-amerikai államokba.
=1923. 47. 93. /KK/

Zelovich László: Anglia, az Egyesült Államok és Japán versenye a világgazdaságban.
=1923. 47. 393–421.

Zelovich László: Az Egyesült Államok külkereskedelmi politikája a háború után.
=1923. 47. 836–847.

D. Á.: A vasárak hullámzása Németországban, Angliában és az Egyesült Államokban 1913-tól 1924-ig.
=1924. 48. 437–438. /KK/

Judik József: Az Egyesült Államok aktív kereskedelmi mérlege és hitelezői szerepe.
=1927. 51. 640–643. /K/

Balogh Tamás: A külföld rövidlejáratú követelései az Egyesült Államokban.
=1929. 53. 456–467.

Sipos Sándor: Az Egyesült Államok gazdasági prosperitása.
=1929. 53. 491–493. /K/

Zelovich László: Adatok az Egyesült Államok gabonapiacának szervezetéhez.
=1930. 54. 910–914. /K/

Buday Gyula: Az Egyesült Államok 1929. évi nemzetközi fizetési mérlege.
=1931. 55. 43–46. /K/

Buday Gyula: Az Egyesült Államok nemzetközi fizetési mérlege.
=1932. 56. 47–53. /K/

Éber Ernő: Az Egyesült Államok búzatermeléséről.
=1932. 56. 134–140. /K/

Ecker-Rácz L. László: A munkanélküliek segélyezése az Egyesült Államokban.
=1935. 59. 500–521.

Kardos Béla: A nemzeti jövedelem alakulása az Egyesült Államokban 1929–1934-ig.
=1936. 60. 213–217. /K/

Pivány Jenő: Az Amerikai Egyesült Államok hitelszervezete és a hitelintézetek revíziója.
=1937. 61. 749–774.

Éber Ernő: Az Egyesült Államok mezőgazdasági termelésének helyzete 1938-ban.
=1938. 62. 994–998. /K/

Éber Ernő: Mezőgazdasági hitelforrások az Egyesült Államokban.
=1940. 64. 924–932. /K/

amerikai gazdák
Ihring Károly: Az amerikai gazdák értékesítési szervezete.
=1929. 53. 656–666.

amerikai gazdaság
Kunosi Ödön: Amerikai gazdasági vázlatok.
=1913. 37. 161–175.

Surányi-Unger Tivadar: Az amerikai gazdaságpolitika válaszúton.
=1939. 63. 779–793.

amerikai közgazdaság
P. P.: Európai háború –amerikai közgazdaság. 1–3.
=1915. 39. 421–430., 547–551., 640–644. /K/

amerikai magyarság
Antal Géza: Az amerikai magyarság jövője nemzeti szempontból.
=1908. 32. 165–185.

Hoffmann Géza: Az amerikai magyarság.
=1910. 34. 455–485.

amerikai népszámlálás
Észak-amerikai népszámlálás.
=1911. 35. 287–290. /K/

amerikai pénzpolitika
Balogh Tamás: Olcsó pénz mint általános orvosszer. Az amerikai pénzpolitika némely következményei.
=1935. 59. 792–799. /K/

Amerikai Statisztikai Társaság
Amerikai Statisztikai Társaság.
=1913. 37. 777. /K/

amerikai trösztök
H.: Az amerikai trösztök.
=1900. 24. 544–547. /K/

amerikai valuta
Recensor: Az angol és amerikai valutatervek ellentéteinek háttere.
=1944. 68. 425–428. /K/

amerikai vám
Vidacs Gyula: Az amerikai vámtarifareform.
=1913. 37. 617–620. /K/

Amerikai Városi Liga
M.: Amerikai Városi Liga.
=1908. 32. 144. /K/

amerikai vasutak
Az amerikai vasutak 1913-ban.
=1914. 38. 351–354. /K/

anababtisták
Kovács Gábor: Jan van Leyden. (Münsteri anababtisták a XVI. században.)
=1919. 43. 285–288. /K/

analízis
Székely Gábor: Regressziós analízis a gazdasági kutatásban.
=1948. 71. 54–74.

Anatólia
P. P.: Anatólia kincsei.
=1916. 40. 571–572. /K/

Anglia ld. még Nagybritannia
Kovács Aladár: Anglia és Wales 1891-iki népszámlálása.
=1894. 18. 309–313. /K/

M.: Társadalom- és történettudományi akadémia Angliában.
=1902. 26. 130–131. /K/

Hegedűs Lóránt: Anglia bevándorlási politikája.
=1904. 28. 17–30.

Ruttkay Vilmos: A vasúti munkások sztrájkmozgalma Angliában.
=1908. 32. 32–40.

Ruttkay Vilmos: A szövetkezeti intézmény Angliában.
=1908. 32. 322–338.

Ruttkay Vilmos: Sztrájkmozgalmak Angliában az 1908. évben.
=1909. 33. 529–543.

Az új angol Labour Exhanges Act.
=1910. 34. 140. /K/

Anglia szociális törvényhozása 1909-ben.
=1910. 34. 559–561. /K/

Anglia ipari termelési statisztikája.
=1913. 37. 351–353. /K/

Kivándorlás szervezete Angliában.
=1914. 38. 346–349. /K/

Németország és Anglia gazdasági erői, 1893, 1913.
=1914. 38. 654–656. /K/

Hajóközlekedés Anglia és Oroszország között.
=1915. 39. 555. /K/

Pereszlényi Pál: Adatok Anglia háborús közgazdaságához.
=1915. 39. 687–697.

P. P.: Anglia külkereskedelme 1915-ben.
=1916. 40. 299–301. /K/

Anglia szénkereskedelme 1916-ban.
=1917. 41. 686. /K/

György Ernő: A mezőgazdasági termelés fokozása Angliában.
=1918. 42. 643–645. /K/

Gy. E.: Háborús adópolitika Angliában.
=1919. 43. 119–121. /K/

Andor Endre: A munkaközvetítés és a munkanélküliség elleni biztosítás Angliában.
=1921. 45. 484–508.

Anglia szénkivitele az egyes európai államokba.
=1923. 47. 93. /KK/

Anglia és az Egyesült Államok szénkivitele az egyes dél-amerikai államokba.
=1923. 47. 93. /KK/

Zelovich László: Anglia, az Egyesült Államok és Japán versenye a világgazdaságban.
=1923. 47. 393–421.

D. Á.: A vasárak hullámzása Németországban, Angliában és az Egyesült Államokban 1913-tól 1924-ig.
=1924. 48. 437–438. /K/

Vermes Andor: Törekvések Angliában az ipari béke megalapozására.
=1929. 53. 358–364. /K/

Balogh Tamás: A munkáspárt és a gazdasági fellendülés Angliában.
=1935. 59. 219–224. /K/

Óvári Papp Zoltán: A jegybankügy reformja Angliában.
=1935. 59. 530–555. /K/

Éber Ernő: Anglia gyomra.
=1936. 60. 762–766. /K/

Gábor László: A munkanélküliek szakmai átképzése Angliában
=1938. 62. 135–138. /K/

Szádeczky-Kardoss Tibor: A munkaidő szabályozása Angliában és Németországban.
=1942. 66. 357–360. /K/

angol áruárak
Az angol áruárak emelkedése.
=1915. 39. 857. /K/

angol bankjegypolitika
Havas Jenő: Angol bankvezérek nyilatkozatai a bankjegy- és hitelpolitikáról.
=1927. 51. 366–371. /K/

angol bányászat
Az angol bányászat 1910-diki balesetstatisztikája.
=1912. 36. 622–623. /K/

angol bérminimum-törvény
Az angol bérminimum-törvény szövegezése.
=1912. 36. 349–352. /K/

angol búzatermelés
Ifj. Deseő Antal: Az angol búzatermelés támogatása.
=1932. 56. 469–473. /K/

angol cukorszükséglet
Fayer Pál: Anglia gondoskodása cukorszükségletéről a háborúban.
=1915. 39. 755–759.

angol font
Prileszky Pál: Az angol font sorsa.
=1932. 56. 26–41.

Domány Gyula: Az angol font küzdelmei.
=1947. 70. 346–354. /K/

angol földreform
Tonelli Sándor: Az angol földreform.
=1913. 37. 746–750.

angol gazdaság
P. P.: Anglia gazdasági élete a világháborúban.
=1915. 39. 551–553. /K/

angol gyapotkereskedelem
Az angol gyapotkereskedelem 1914-ben.
=1915. 39. 566. /K/

angol gyarmatügy
Ruttkay Vilmos: Az angol gyarmatügyi értekezlet.
=1907. 31. 505–510.

angol hitelpolitika
Havas Jenő: Angol bankvezérek nyilatkozatai a bankjegy- és hitelpolitikáról.
=1927. 51. 366–371. /K/

angol iparvállalatok
Sz.: A munkások részesedése a nyereségben az angol iparvállalatoknál.
=1912. 36. 774–775. /K/

angol kereskedelem
Kunosi Ödön: Az angol szabadkereskedelem a huszadik században.
=1911. 35. 15–21.

Anglia külkereskedelme 1910-ben.
=1911. 35. 426–428. /K/

Angol törvény a kereskedelmi alkalmazottak védelméről.
=1912. 36. 352–353. /K/

Az angol kereskedelmi kamarák kongresszusa.
=1912. 36. 532–533. /K/

Angol kivitel, 1911.
=1912. 36. 609–610. /K/

A német és az angol külkereskedelem.
=1913. 37. 546–549. /K/

P. P.: az angolországi szénkivitel 1913-ban.
=1914. 38. 212. /K/

angol kibocsátások
P. P.: Az angolországi kibocsátások 1913-ban.
=1914. 38. 209–210. /K/

angol konjunktúra
Balogh Tamás – Cs. Szabó László: Az angol konjunktúra titka.
=1936. 60. 608–616. /K/

angol konzulátus
Horváth Jenő: A pesti angol konzulátus kérdése. 1841–1848.
=1927. 51. 776–785.

angol liberalizmus
Káldor György: Az angol liberalizmus gazdasági programja.
=1928. 52. 699–712.

Keviczky Loránd: Az angol liberalizmus és a szociálpolitika.
=1929. 53. 264–270. /K/

angol munkanélküliség
Az angol munkanélküliségi törvény hatása.
=1911. 35. 842–843. /K/

Sch.: Az angol állami munkanélküliségi biztosítás tanulságai.
=1914. 38. 212–214. /K/

angol munkásbiztosítás
Az angliai szociális munkásbiztosítás.
=1911. 35. 547–549. /K/

angol munkáskérdés
Ruttkay Vilmos: Munkáskérdések Angliában.
=1914. 38. 617–627.

angol munkásszervezetek
Az angol munkásszervezetek 1905–1907-ben.
=1910. 34. 414–415. /K/

angol munkásvédelem
Gallai Marcell: Az angol törvényes munkásvédelem.
=1908. 32. 445–460.

angol munkaviszonyok
Sch.: Munkaviszonyok Angliában 1912-ben.
=1913. 37. 207–208. /K/

angol nagyipar
Munkabérek és munkaidő az angol nagyiparban 1912-ben.
=1913. 37. 837–838. /K/

angol nemzeti vagyon
Az angol nemzeti vagyon gyarapodása 1909-ben.
=1910. 34. 196–197. /K/

angol népszámlálás
T. S.: Az angol népszámlálás eredménye.
=1911. 35. 435–438. /K/

Az angol népszámlálásnak a népesedésre vonatkozó eredményei.
=1912. 36. 547–549. /K/

angol részvényjog
Móricz Miklós: A tőkeszerzés megkönnyítése az angol részvényjogban.
=1930. 54. 218–219. /K/

angol szakszervezetek
Havas Jenő: Az angol szakszervezetek és az általános sztrájk következményei.
=1926. 50. 785–795.

angol sztrájk
Ruttkay Vilmos: Az angol szénbányamunkás-sztrájk.
=1912. 36. 433–442.

Sz.: Angol sztrájkstatisztika.
=1913. 37. 206–207. /K/

Havas Jenő: Az angol szénsztrájk.
=1926. 50. 607–613. /K/

Havas Jenő: Az angol szakszervezetek és az általános sztrájk következményei.
=1926. 50. 785–795.

angol tarifareform
Az angol tarifareform-mozgalom.
=1911. 35. 124–128. /K/

Az angol tarifareform-mozgalom.
=1912. 36. 123–124. /K/

angol termelés
Az angol termelési statisztika eredményei.
=1913. 37. 420–422. /K/

angol tőke
Angol tőke külföldön.
=1911. 35. 420–423. /K/

angol valuta
Recensor: Az angol és amerikai valutatervek ellentéteinek háttere.
=1944. 68. 425–428. /K/

angol vámpolitika
Ruttkay Vilmos: Az angol vámpolitikai mozgalom.
=1903. 27. 733–746.

Ruttkay Vilmos: Az angol vámpolitikai mozgalom.
=1905. 29. 3–12.

Werkner Ödön: Az angol vámpolitikai mozgalom. 1–3.
=1911. 35. 602–628., 674–686., 765–779.

angol-magyar kereskedelmi kapcsolat
Horváth Jenő: Blackwell [John] János angol-magyar kereskedelmi akciója és előzményei, 1840–1842.
=1925. 49. 615–624.

angol-osztrák-magyar kapcsolatok
Angol-osztrák-magyar kapcsolatok.
=1913. 37. 620–624. /K/

Antwerpen
Tonelli Sándor: Az antwerpeni szabadkereskedelmi kongresszus.
=1910. 34. 642–648. /K/

Kivándorlás Antwerpenen át.
=1911. 35. 543–544. /K/

anyakönyvek
Z.: Születések és halálozások Magyarországon az állami anyakönyvek első esztendejében 1895–1896.
=1898. 22. 45–52. /K/

anyanyelv
Vargha Gyula – Kovács Aladár – Hajdú László: Poroszország népessége anyanyelv szerint.
=1894. 18. 74–75. /K/

appropriációs törvények
Papp Antal: Az indemnitás és appropriációs törvényszakaszok téves szövege.
=1936. 60. 288–301.

Tihanyi Lajos: Indemnitási és appropriációs törvényeink hagyományos szövege. Reflexiók Papp Antal cikkéhez.
=1936. 60. 616–619. /K/

Papp Antal: Indemnitási és appropriációs törvényeink hagyományos szövege. Válasz Tihanyi Lajosnak.
=1936. 60. 620. /K/

ár
Hajdú László – Pólya Jakab: A gabonaneműek, a burgonya és a hús ára Németországban 1879–1893.
=1895. 19. 58–63. /K/

Pólya Jakab: Adalékok a gabonaárakhoz 1818–1895.
=1896. 20. 573–578. /K/

Roszner Ervin: Magyar agrárpolitika és a Magyar Gazdaszövetség nézetei a búzaárak hanyatlásáról. 1–3.
=1897. 21. 343–360., 419–440., 495–516.

C. J.: Árhullámzás a legutolsó félszázad alatt Európában.
=1899. 23. 678–684. /K/

A termésbecslések és az árhullámzás.
=1902. 26. 306–310.

Kovács Gábor: A földbirtok árának befolyása a gazdaság intenzitására.
=1905. 29. 178–184.

György Miklós: A gyapot árhullámzásainak okai.
=1909. 33. 735–758.

Pikker Károly: Értékelés és ár.
=1911. 35. 466–486.

Élelmiszerár-megállapító központ [Ausztriában].
=1911. 35. 634. /K/

Tejárak és tejkereskedelem német nagyvárosokban.
=1912. 36. 117–119. /K/

Bud János: Magyar árstatisztika.
=1913. 37. 18–31.

Bud János: Magyar árstatisztika.
=1913. 37. 723–744., 806–835.

P. P.: Az árak ingadozásai 1912–1913-ban.
=1914. 38. 276–277. /K/

Neubauer Ferenc: ’Érték’ vagy ’ár’. (Cairnes – Conrad – Dibblee.)
=1914. 38. 429–455.

Az angol áruárak emelkedése.
=1915. 39. 857. /K/

P. P.: Nemzetközi áremelkedés.
=1916.40. 302–303. /K/

Dékány István: Az érték- és árjelenségek törvényeinek vizsgálata.
=1917. 41. 81–107.

P–I: Háborús ármaximálások Németországban és Ausztriában.
=1917. 41. 297–306. /K/

Dálnoki Kováts Jenő: Árszínvonal, munkabér és életszínvonal 1921-ben.
=1922. 46. 64–74.

D. Á.: A vasárak hullámzása Németországban, Angliában és az Egyesült Államokban 1913-tól 1924-ig.
=1924. 48. 437–438. /K/

Neumann Károly: A nagykereskedelmi árak és a vasúti fuvardíjak változásának összefüggése.
=1926. 50. 133–142.

Varga István: Árindex-szerkesztés és gabonajegyrendszer.
=1930. 54. 641–647. /K/

Walder Gyula: Jegybankpolitika és árszínvonal-stabilizálás.
=1930. 54. 787–809.

Káldor Miklós: A nemzetközi valutapolitika és az árszínvonal. A Macmillan-bizottság jelentése.
=1931. 55. 722–727. /K/

Heller Farkas: Vámpolitika és árszínvonal.
=1933. 57. 1–19.

Andreich Jenő: Az ártörvényszerűségek statisztikai megközelítésének tudományos és gyakorlati jelentősége.
=1933. 57. 145–211.

R. Jónás Magda.: A magyar árak és külkereskedelem alakulása.
=1935. 59. 98–103. /K/

Lipták László: Árelméleti megfontolások és a gyakorlati árpolitika.
=1936. 60. 576–593.

Claparčde, A. de: A különböző kontingensek közötti árkülönbségről.
=1937. 61. 665–668. /K/

György Ernő: Kereskedelmi áralakulás 1937–1938-ban.
=1938. 62. 673–699.

Éber Ernő: A földárak és földhaszonbérek alakulása tíz év alatt.
=1939. 63. 296–307. /K/

Varga István: Az európai háború és az árkérdés.
=1940. 64. 149–158.

Feszler Lajos: Cukorár és cukorfogyasztás.
=1940. 64. 159–168.

Kádas Kálmán: Árkülönbözetek jelzőszámai.
=1940. 64. 258–269.

Kádas Kálmán: Követett-(ár)-adók termelői átháríthatósága.
=1940. 64. 506–511. /K/

Éber Ernő: Földárak és földhaszonbérek 1939-ben.
=1940. 64. 636–647. /K/

Neubauer Gyula: Az árak emelkedése.
=1941. 65. 833–859.

Schmidt Ádám: Adóemelés, adóáthárítás, áremelkedés.
=1943. 67. 631–659.

Zalányi Andor: A sertésárak hatósági szabályozása Magyarországon.
=1943. 67. 660–697., 3 térk., 1 mell.

Kopácsy Judit: Árszabályozás Svájcban.
=1943. 67. 815–824.

Arad
Edvi-Illés László: Arad város közgazdasági leírása. 1–4.
=1907. 31. 194–201., 249–259., 343–349., 395–409.

Arad vármegye
Edvi-Illés László: Arad vármegye közgazdasági leírása. 1–2.
=1907. 31. 754–764., 829–844.

áralakulás
Jankovich Béla: Az aranyázsió és áralakulás.
=1895. 19. 855–872.

Ráth Zoltán: Áralakulás.
=1897. 21. 758–774.

Jankovich Béla: Ázsió és áralakulás az Osztrák-Magyar Monarchiában 1867–97-ig, vonatkozással a világpiac viszonyaira. 1–3.
=1899. 23. 453–492., 567–588., 623–670.

Gerster Miklós: A kenyérgabona árának alakulása.
=1906. 30. 361–379.

Ecseri Lajos: A magyar búzaárak alakulása a múlt század közepétől fogva, és az új mezőgazdasági vámok várható hatása.
=1906. 30. 505–530.

Gärtner Henrik: A búza-ár alakulása.
=1908. 32. 499–533.

Balkányi Béla: Gabonaárak alakulása 1906 óta az osztrák-magyar vámterületen.
=1915. 39. 501–514.

Petricskó Miklós: Az áralakulás elméletéhez.
=1917. 41. 367–373.

Th. L.: nemzetközi szén- és vasáralakulás.
=1923. 47. 169. /KK/

Th. L.: Nagykereskedelmi áralakulás Németországban.
=1923. 47. 171. /KK/

Balkányi Béla: A magyar búza áralakulása.
=1931. 55. 333–362.

Heller Farkas: Áralakulás és nemzeti jólét.
=1934. 58. 308–340.

Cs. Szabó László – Rácz Jenő: Az amerikai áralakulás az aranyalap elhagyása óta.
=1934. 58. 390–399. /K/

Éber Ernő: A világtermelés és az árak alakulása 1936/37-ben.
=1937. 61. 841–847. /K/

Kádas Kálmán: Az áralakulás irányítása és a piaci egyensúly. 1–2.
=1941. 65. 590–627., 717–774.

Kádas Kálmán: Államháztartás és áralakulás a háborús Finnországban.
=1943. 67. 1097–1104. /K/

arany
Berényi Pál: Harc az aranyért.
=1908. 32. 50–53. /K/

Judik József: Az aranykérdés.
=1927. 51. 196–216.

Óvári Papp Zoltán: Alkalmas-e az ezüst vagy a platina az arany pótlására?
=1931. 55. 226–230. /K/

Balogh Tamás: Az aranykérdés.
=1937. 61. 445–461.

Ledermann László: Az arany új helyzete a világgazdaságban.
=1937. 61. 823–833. /K/

Balás Károly: A pénz és az arany mai problémája.
=1939. 63. 372–387.

Csanádi György: Az arany jövője a német szakirodalom tükrében.
=1941. 65. 97–100. /K/

aranyalap
Cs. Szabó László – Rácz Jenő: Az amerikai áralakulás az aranyalap elhagyása óta.
=1934. 58. 390–399. /K/

aranyázsió
Jankovich Béla: Az aranyázsió és áralakulás.
=1895. 19. 855–872.

aranyhiány
Kovács Gyula: A Népszövetség az aranyhiány veszedelméről.
=1930. 54. 816–821. /K/

aranykészlet
Németország aranykészlete.
=1916. 40. 417–418. /K/

aranykölcsön
B. G.: Német aranykölcsön.
=1923. 47. 245. /K/

aranyköltségvetés
Budapest székesfőváros aranykölcsöne 1925-re, összehasonlítva az 1924. évi költségvetés adataival.
=1925. 49. 180–181. /KK/

aranymérleg
Erdély Sándor: Az aranymérleg.
=1924. 48. 102–117.

A mérleg valódisága és az aranymérleg.
=1925. 49. 321–329. /K/

Kuba János: Az értéktőzsde eseményei az aranymérlegtől napjainkig.
=1935. 59. 224–230. /K/

aranypengő
Az aranypengő. MKT-ankét. Varga István előadása.
=1931. 55. 745–759.

Az aranypengő. MKT-ankét. Bátor Viktor hozzászólása.
=1931. 55. 828–830.

Az aranypengő. MKT-ankét. Görög Frigyes hozzászólása.
=1931. 55. 830–831.

Az aranypengő. MKT-ankét. Kemény György hozzászólása.
=1931. 55. 831–832.

Az aranypengő. MKT-ankét. Varga István válasza.
=1931. 55. 832–835.

Az aranypengő. MKT-ankét. Éber Antal elnök zárszava.
=1931. 55. 835.

aranystandard
Nőtel Rudolf: Húsz nehéz év a nemzetközi aranystandard történetében.
=1941. 65. 361–370. /K/

aranytermelés
Varga Jenő: Az aranytermelés és a drágaság.
=1911. 35. 588–601.

A világ aranytermelése 1886–1911-ig.
=1912. 36. 517–520. /K/

A világ aranytermelése 1892–1912.
=1913. 37. 201–202. /K/

A világ aranytermése 1913-ban.
=1914. 38. 277–281. /K/

Sch.: A világ aranytermelése 1914-ben.
=1915. 39. 432–433. /K/

A világ aranytermelése 1914-ben.
=1915. 39. 564. /K/

Oroszország aranytermelése.
=1915. 39. 729–730. /K/

aranyvaluta
Hegedűs Sándor: Az arany valuta terjedése.
=1903. 27. 169–186.

Judik József: Aranyvaluta és dollárvaluta.
=1928.52. 53–57. /K/

Óvári Papp Zoltán: Aranyvaluta Olaszországban.
=1928. 52. 162–168.

Óvári Papp Zoltán: Franciaország áttérése az aranyvalutára.
=1929. 53. 101–123.

Domány Gyula: Devizagazdálkodás és aranyvaluta.
=1933. 57. 452–461. /K/

Neubauer Gyula: Hitelpolitika és aranyvaluta.
=1936. 60. 653–699.

Vita az aranyvaluta jövőjéről. MKT-ankét. Fellner Vilmos hozzászólása.
=1937. 61. 282–283.

Vita az aranyvaluta jövőjéről. MKT-ankét. Theiss Ede hozzászólása.
=1937. 61. 284–286.

Vita az aranyvaluta jövőjéről. MKT-ankét. Virány Egon hozzászólása.
=1937. 61. 286–288.

Vita az aranyvaluta jövőjéről. MKT-ankét. Ifj. Boér Elek hozzászólása.
=1937. 61. 288–291.

Vita az aranyvaluta jövőjéről. MKT-ankét. Domány Gyula hozzászólása.
=1937. 61. 291–293.

Vita az aranyvaluta jövőjéről. MKT-ankét. Hein János hozzászólása.
=1937. 61. 294–295.

Vita az aranyvaluta jövőjéről. MKT-ankét. Buday Kálmán hozzászólása.
=1937. 61. 296–297.

Vita az aranyvaluta jövőjéről. MKT-ankét. Neubauer Gyula válasza.
=1937. 61. 297–298.

aratás
Hajdú László: Magyarország 1893. évi aratása.
=1894. 18. 313–319. /K/

Hajdú László – Vargha Gyula: Ausztria aratása 1893-ban.
=1894. 18. 488–489. /K/

Hajdú László – Vargha Gyula: Románia aratása 1891-ben.
=1894. 18. 492–493. /K/

Hajdú László – Vargha Gyula: Horvát-Szlavonországok 1893. évi aratása.
=1894. 18. 737–740. /K/

Hajdú László – Vargha Gyula: Ausztria mezőgazdasága és 1893. évi aratása.
=1894. 18. 905–907. /K/

Hajdú László: Magyarország 1894. évi aratása.
=1895. 19. 199–207. /K/

arató-cséplőgép
Németh József: Az arató-cséplőgép.
=1930. 54. 740–742. /K/

aratógép
Ifj. Leopold Lajos: Az aratógép szociológiája.
=1906. 30. 73–109.

archívumok
Varró István: Gazdasági archívumok.
=1914. 38. 483–525.

Kovács Gábor: Háborús közgazdasági archívum a debreceni egyetemen.
=1917. 41. 650–661.

Nádas Rózsa: Közgazdasági archívumok.
=1942. 66. 227–252.

árfolyam
Körösy József: A részvények árfolyam-nyereségeinek és veszteségeinek megállapításáról.
=1902. 26. 342–352.

Raab A. András: Váltóárfolyam vagy vásárlóerő?
=1943. 67. 19–52.

árfolyamváltozás
Devizák árfolyamváltozása a zürichi tőzsdén.
=1923. 47. 94. /KK/

Árfolyamváltozás a budapesti értéktőzsdén.
=1923. 47. 94. /KK/

A budapesti értéktőzsde jegyzései az értékpapírok árfolyamváltozásáról.
=1923. 47. 166. /KK/

Gabonaneműek árfolyamváltozásai a budapesti árutőzsdén.
=1923. 47. 167. /KK/

Árfolyamváltozások a budapesti értéktőzsdén.
=1923. 47. 255. /KK/

Gabonaneműek árfolyamváltozásai a budapesti árutőzsdén.
=1923. 47. 255. /KK/

Árfolyamváltozások a budapesti értéktőzsdén.
=1923. 47. 342. /KK/

Gabonaneműek árfolyamváltozásai a budapesti árutőzsdén.
=1923. 47. 343. /KK/

Devizák árfolyamváltozása a zürichi tőzsdén.
=1923. 47. 447. /KK/

Értékpapírok árfolyamváltozásai a budapesti értéktőzsdén.
=1923. 47. 448. /KK/

Gabonaneműek árfolyamváltozásai a budapesti árutőzsdén.
=1923. 47. 448. /KK/

Értékpapírok árfolyamváltozása a budapesti értéktőzsdén.
=1923. 47. 794. /KK/ 

Külföldi fizetőeszközök árfolyamváltozásai a magyar devizaközpontban.
=1923. 47. 794–795. /KK/

Külföldi fizetőeszközök árfolyamváltozásai a zürichi piacon.
=1923. 47. 795. /KK/

Devizák árfolyamváltozásai a zürichi jegyzés alapján.
=1923. 47. 873. /KK/

Külföldi fizetőeszközök árfolyamváltozásai a magyar devizaközpont jegyzései alapján.
=1923. 47. 873. /KK/

Értékpapírok árfolyamváltozásai a budapesti értéktőzsdén.
=1923. 47. 875. /KK/

Szemestermények árfolyamváltozásai a budapesti árutőzsdén.
=1923. 47. 875. /KK/

Devizák árfolyamváltozásai a zürichi jegyzés alapján.
=1924. 48. 171. /KK/

Külföldi fizetőeszközök árfolyamváltozásai a magyar devizaközpont jegyzései alapján.
=1924. 48. 171. /KK/

Értékpapírok árfolyamváltozása a budapesti értéktőzsdén.
=1924. 48. 171. /KK/

Szemestermények árfolyamváltozása a budapesti árutőzsdén.
=1924. 48. 172. /KK/

Fizetőeszközök árfolyamváltozása a zürichi jegyzés alapján.
=1924. 48. 335. /KK/

Külföldi fizetőeszközök árfolyamváltozása az MNB devizajegyzése alapján.
=1924. 48. 335. /KK/

Értékpapírok árfolyamváltozása a budapesti értéktőzsdén.
=1924. 48. 335. /KK/

Szemestermények árfolyamváltozása a budapesti árutőzsdén.
=1924. 48. 336. /KK/

Fizetőeszközök árfolyamváltozása a zürichi jegyzés alapján.
=1924. 48. 439. /KK/

Fizetőeszközök árfolyamváltozása az MNB devizajegyzései alapján.
=1924. 48. 439. /KK/

Értékpapírok árfolyamváltozása a budapesti értéktőzsdén és a szemestermények árfolyamváltozása a budapesti árutőzsdén.
=1924. 48. 439–440. /KK/

Fizetőeszközök árfolyamváltozása a zürichi jegyzés alapján.
=1925. 49. 183. /KK/

Külföldi fizetőeszközök árfolyamváltozása az MNB hivatalos jegyzése alapján.
=1925. 49. 183. /KK/

Argentína
Rózsa Mihály: Argentína közgazdasági viszonyai és bevándorlása (1890–1900).
=1902. 26. 599–617.

V–cs.: Argentína közgazdasági helyzete.
=1910. 34. 800–806. /K/

Argentína fagyasztott és hűtött húsgyártása.
=1912. 36. 523–524. /K/

Argentína marhaállománya.
=1912. 36. 605–606. /K/

Az argentínai válság.
=1914. 38. 665–666. /K/

P. P.: Argentína külkereskedelme a háborúban.
=1916. 40. 729–731. /K/

árindex
R. Jónás Magda: Árindexnek tekinthető-e a létfenntartási költségindexszám?
=1943. 67. 712–718. /K/

ármaximálás
P–i.: Háborús ármaximálások Németországban és Ausztriában.
=1917. 41. 297–306. /K/

árolló
Kádas Kálmán: Árollók értelme és jelentősége.
=1938. 62. 191–216.

áru
Hegyeshalmy Lajos: A magyar áruforgalmi statisztika készítési módszeréről, különös tekintettel az áruértékek megállapítására.
=1894. 18. 579–590.

Heller Farkas Henrik: Törvényjavaslat az áru-részletügyletekről.
=1900. 24. 49–51. /K/

Törvényjavaslat az áru-részletügyletekről.
=1900. 24. 209–212. /K/

Gorove László: Áruforgalmi mérlegünk javítása és iparfejlesztésünk.
=1903. 27. 586–599.

Az angol áruárak emelkedése.
=1915. 39. 857. /K/

Neumann Károly: A Magyar Államvasutak árudíjszabása.
=1918. 42. 533–558.

áruforgalom
Hajdú László – Fenyvessy József: Olaszország 1892. és 1893. évi áruforgalma.
=1894. 18. 605–610. /K/

Hajdú László: Németország áruforgalma, különös tekintettel a mezőgazdasági termékek forgalmára.
=1895. 19. 283–287. /K/

Herczeg Ferenc: Magyarország 1895. évi áruforgalma.
=1896. 20. 130–144. /K/

Herczeg Ferenc: Fiume áru és hajóforgalma az 1896. évben.
=1897. 21. 587–606. /K/.

Herczeg Ferenc: Fiume áru és hajóforgalma az 1897. évben.
=1898. 22. 552–571. /K/

M.: Nagybritannia áruforgalma.
=1900. 24. 396–397. /K/

Schober Albert: A Magyar Királyi Államvasutak áruforgalmának fejlődése 1893. óta.
=1902. 26. 110–129.

Magyarország 1922. évi áruforgalma.
=1923. 47. 162–164. /KK/

Th. L.: A nemzetközi áruforgalom alakulása az 1923. évben.
=1924. 48. 332–334. /KK/

áruház
Párizsi áruházak.
=1912. 36. 119–122. /K/

áruhitel
A külföldi áruhitelek kérdéséről. MKT-ankét. Vágó József hozzászólása.
=1928. 52. 904.

György Ernő: A külföldi áruhitelek problémája.
=1928. 52. 841–859.

A külföldi áruhitelek kérdéséről. MKT-ankét. Drucker Géza hozzászólása.
=1928. 52. 898–899.

A külföldi áruhitelek kérdéséről. MKT-ankét. Szél Jenő hozzászólása.
=1928. 52. 899–901.

A külföldi áruhitelek kérdéséről. MKT-ankét. Varga István hozzászólása.
=1928. 52. 901–902.

A külföldi áruhitelek kérdéséről. MKT-ankét. Gyömrei Sándor hozzászólása.
=1928. 52. 902–904.

árumintavásár
Krasznay Károly: Az árumintavásárok gazdaságfejlesztő szerepe.
=1934. 58. 399–402. /K/

árutőzsde
Budapesti árutőzsde.
=1923. 47. 95. /KK/

Gabonaneműek árfolyamváltozásai a budapesti árutőzsdén.
=1923. 47. 167. /KK/

Gabonaneműek árfolyamváltozásai a budapesti árutőzsdén.
=1923. 47. 255. /K/

Gabonaneműek árfolyamváltozásai a budapesti árutőzsdén.
=1923. 47.343. /KK/

Gabonaneműek árfolyamváltozásai a budapesti árutőzsdén.
=1923. 47. 448. /KK/

Frey Kálmán: Az árutőzsde jelentőségéről.
=1923. 47. 816–823.

Szemestermények árfolyamváltozásai a budapesti árutőzsdén.
=1923. 47. 875. /KK/

Szemestermények árfolyamváltozása a budapesti árutőzsdén.
=1924. 48. 172. /KK/

Szemestermények árfolyamváltozása a budapesti árutőzsdén.
=1924. 48. 336. /KK/

Értékpapírok árfolyamváltozása a budapesti értéktőzsdén és a szemestermények árfolyamváltozása a budapesti árutőzsdén.
=1924. 48. 439–440. /KK/

áruüzlet
Móricz Miklós: Áruüzlet és moratórium.
=1915. 39. 400–402.

árverés
Hajdú László: Az árverésen eladott mezőgazdasági területek Poroszországban.
=1895. 19. 909–911. /K/

M.: Szabad árverések.
=1902. 26. 131–132. /K/

Ashley, William James
Schäfer László: Sir William James Ashley (1860–1927). Nekrológ.
=1929. 53. 263–264. /K/

átírási forgalom
Koch Antal: Az átírási (giro) forgalom fejlődéséről hazánkban.
=1899. 23. 337–363.

átképzés
Gábor László: A munkanélküliek szakmai átképzése Angliában.
=1938. 62. 135–138. /K/

Atlanti-óceán
P. P.: A háború hatása az Atlanti óceán személyforgalmára.
=1916. 40. 216–217. /K/

átmenetgazdaság
Neubauer Ferenc: A jelzáloghitel megszervezése az átmeneti gazdaságban.
=1918. 42. 22–36.

Surányi –Unger Tivadar: Átmenetgazdasági alapelvek.
=1942. 66. 1–23.

átváltás
Varga István: Előteremtés és átváltás.
=1933. 57. 617–631.

Ausztrália
Zalai: Ausztrália népességi és közgazdasági viszonyai.
=1899. 23. 192–211. /K/

Az ausztráliai szakszervezetek.
=1913. 37. 700–701. /K/

Ausztrália szakszervezetei 1891–1912-ben.
=1913. 37. 774–775. /K/

Sch.: Két ausztráliai törvény a munkaviszályokról.
=1913. 37. 838–840. /K/

P. P.: Munkabérek Ausztráliában 1912-ben.
=1914. 38. 287–288. /K/

Ausztrália külkereskedelme 1916-ban.
=1917. 41. 589–590. /K/

Th. L.: Ausztrália gazdasági fejlődése 1913-tól 1923-ig.
=1924. 48. 430–431. /KK/

Ausztria
Vargha Gyula: A nemzetiségi arányok Magyarországon és Ausztriában.
=1893/1. 17. 229–236. /K/

Vargha Gyula: Magyarország és Ausztria cukortermelése 1891-ben.
=1894. 18. 78–80. /K/

Vargha Gyula: Ausztria, Németország és Franciaország 1892. évi népesedési mozgalma.
=1894. 18. 485–488. /K/

Hajdú László – Vargha Gyula: Ausztria aratása 1893-ban.
=1894. 18. 488–489. /K/

Hajdú László – Vargha Gyula: Ausztria mezőgazdasága és 1893. évi aratása.
=1894. 18. 905–907. /K/

Hajdú László – Vargha Gyula: Ausztria bortermelése.
=1894. 18. 907–910. /K/

Vargha Gyula – Kovács Aladár – Hajdú László: A népesség foglalkozási viszonyai Ausztriában.
=1894. 18. 987–996. /K/

Hajdú László – Vargha Gyula: A bányamívelés Ausztriában.
=1894. 18. 1124–1128. /K/

Ráth Zoltán: Az osztrák bűnügyi statisztika legújabb eredményei.
=1896. 20. 376–380. /K/

R.: Az alkoholizmus Ausztriában.
=1897. 21. 169–171. /K/

Pólya Jakab: Ausztria vámpolitikája.
=1897. 21. 212–235.

Fenyvessy József: A Raiffeisen-féle kölcsönpénztárak Ausztriában.
=1897. 21. 639–644. /K/

Kenéz (Kreutzer) Béla: Sztrájkok Ausztriában az 1895. évben.
=1897. 21. 988–991. /K/

Róth Pál: Az épületek tűzkárbiztosításáról szóló osztrák törvényjavaslat.
=1898. 22. 75–88.

Kenéz Béla: Az osztrák bűnügyi statisztika legújabb eredményei.
=1898. 22. 192–199. /K/

R.: A házimunka számbavétele Ausztriában.
=1898. 22. 199–202. /K/

Kenéz Béla: Az osztrák sztrájk-statisztika legújabb eredményei.
=1898. 22. 346–351.

Fenyvessy József: A munkaközvetítés statisztikája Ausztriában.
=1898. 22. 412–418. /K/

Kovács Alajos: Ausztria népmozgalma az 1891–1896. években.
=1899. 23. 49–56. /K/

Exner Kornél: Fogyasztási adóink az Ausztriával való kapcsolat szempontjából.
=1899. 23. 257–266.

Kenéz Béla: Az 1897. év sztrájkjai Ausztriában.
=1899. 23. 795–799. /K/

Poór Jakab: A magánhivatalnokok biztosítása Ausztriában.
=1901. 25. 758–766.

Mandelló Gyula: Magyarország, Ausztria, és a Német Birodalom bűnügyi statisztikájának főbb eredményei a XIX. század utolsó negyedében. 1–3.
=1905. 29. 258–277., 408–427., 479–504.

Ankét Ausztria termelőerőiről.
=1910. 34. 282. /K/

Ausztriai sztrájkmozgalmak 1908-ban.
=1910. 34. 412–414. /K/

Az agrárius és nem-agrárius lakosság adószolgáltatása Ausztriában.
=1910. 34. 720–722. /K/

Élelmiszerár-megállapító központ [Ausztriában].
=1911. 35. 634. /K/

Ausztria gazdasági helyzete 1910-ben.
=1911. 35. 642–643. /K/

Az alapítói tevékenység Ausztriában 1910-ben.
=1911. 35. 645–646. /K/
 
Munkabeszüntetések és kizárások Ausztriában az 1909. évben.
=1911. 35. 846–847. /K/

Az alapítási tevékenység Ausztriában 1911-ben.
=1912. 36. 193–197. /K/

Sz.: Kartell-mozgalmak Ausztriában.
=1912. 36. 338–340. /K/

Sz.: Kartell-mozgalmak Ausztriában.
=1912. 36. 538–542. /K/

Szterényi József: Gazdasági vonatkozások Ausztria és Magyarország között.
=1912. 36. 711–734. /K/

Sz.: Tarifaszerződések Ausztriában.
=1913. 37. 53. /K/

Sz.: A munkaközvetítés 1911. évi eredményei Ausztriában.
=1913. 37. 560–562. /K/

A szakszervezeti mozgalom Ausztriában.
=1913. 37. 833–835. /K/

Sch.: Sztrájkok és kizárások Ausztriában 1912-ben.
=1914. 38. 134–135. /K/

Sch.: A munkaközvetítés statisztikája Ausztriában 1912-ben.
=1914. 38. 214–215. /K/

A betegbiztosítás Németországban és Ausztriában.
=1914. 38. 544. /K/

Vas Ferenc: Ausztria közreműködése Magyarország gazdasági fejlődésében.
=1915. 39. 289–307.

Munkanélküliség Ausztriában a háború alatt.
=1915. 39. 730–731. /K/

A munkaközvetítés szabályozása Ausztriában.
=1915. 39. 792–793. /K/

Kircz Andorné: Az ausztriai magyarság.
=1916. 40. 549–564.

Fehér Gyula: A szövetkezeti biztosítás hazánkban és Ausztriában.
=1917. 41. 285–296.

P–i.: Háborús ármaximálások Németországban és Ausztriában.
=1917. 41. 297–306. /K/

Ferenczi Izsó: Német-Ausztria gazdasági létproblémái.
=1920. 44. 666–710.

Naményi Ernő: Külkereskedelmünk Ausztriával és a vámpolitika.
=1922. 46. 480–491.

Th. L.: Németausztria külkereskedelme az 1922. évben.
=1923. 47. 249. /KK/

Th. L.: A megélhetési költségek alakulása Német-Ausztriában.
=1923. 47. 260. /KK/

Th. L.: Ausztria 1923. évi költségvetése.
=1923. 47. 336. /KK/

Ausztria népességi adatai.
=1923. 47. 667. /KK/

Th. L.: Adatok Ausztria 1923. évi gazdasági helyzetéről.
=1923. 47. 876. /KK/

Csikay Pál: Ausztria újjáépítésének világgazdasági vonatkozásai.
=1927. 51. 88–100.

Óvári Papp Zoltán: A jegybanknál fennálló államadósság törlesztése Ausztriában.
=1929. 53. 488–491. /K/

Rieger László: Ausztria fizetési mérlege az 1926–1928. években.
=1930. 54. 381–386. /K/

Buresch Károly: Magyarország és Ausztria gazdasági kapcsolatai.
=1935. 59. 725–732.

Ausztria-Magyarország
Halász Sándor: Nemzetközi zsíróforgalom, különösen Ausztria-Magyarország és Németország közt.
=1906. 30. 793–804.

autarkia
Pályi Menyhért: Nemzetközi hitel, autarkia és merkantilizmus.
=1935. 59. 420–427. /K/

autóközlekedés
Pruzsinszky Gábor: Az automobil-közlekedés.
=1927. 51. 478–502.

automatikus transzferképesség
Pikler Endre: Az automatikus transzferképesség elmélete.
=1934. 58. 260–274. /K/

autonóm vámtarifa
Matlekovits Sándor: Az autonóm vámtarifa.
=1906. 30. 649–667.

Matlekovits Sándor: Az autonóm vámtarifa iparvédő jellege.
=1906. 30. 721–763.

Az új autonóm vámtarifa. MKT-ankét. Matlekovits Sándor elnöki megnyitója.
=1922. 46. 627–628.

Az új autonóm vámtarifa. MKT-ankét. Ferenczi Izsó előadása és válasza.
=1922. 46. 628–632., 727–730. 

Az új autonóm vámtarifa. MKT-ankét. Méhely Kálmán ’Védvám, iparfejlesztés és közjólét’ című előadása.
 =1922. 46. 633–661.

Az új autonóm vámtarifa. MKT-ankét. Vágó József hozzászólása.
=1922. 46. 661–671.

Az új autonóm vámtarifa. MKT-ankét. Mutschenbacher Emil hozzászólása.
=1922. 46. 672–677.

Az új autonóm vámtarifa. MKT-ankét. Naményi Ernő hozzászólása.
=1922. 46. 677–688.

Az új autonóm vámtarifa. MKT-ankét. Keleti Kornél hozzászólása.
=1922. 46. 688–699.

Az új autonóm vámtarifa. MKT-ankét. Fenyő Miksa hozzászólása.
=1922. 46. 700–712.

Az új autonóm vámtarifa. MKT-ankét. Balkányi Kálmán hozzászólása.
=1922. 46. 712–716.

Az új autonóm vámtarifa. MKT-ankét. Kende Tódor hozzászólása.
=1922. 46. 716–718.

Az új autonóm vámtarifa. MKT-ankét. Székely Artúr hozzászólása.
=1922. 46. 718–721.

Az új autonóm vámtarifa. MKT-ankét. Matlekovits Sándor hozzászólása.
=1922. 46. 722–727.

Havas Mór: A magyar autonóm vámtarifa hatása gazdasági életünkre.
=1927. 51. 467–477.

autonóm vámtörvény-javaslat
Vágó József: Kiviteli törekvéseink és az új autonóm vámtörvényjavaslat. 1–3.
=1903. 27. 783–792., 860–873.; 1904. 28. 375–384.

Ázsia
K. P.: Kelet-Ázsia. 1–2.
=1904. 28. 271–290., 362–374.

ázsió
Jankovich Béla: Ázsió és áralakulás az Osztrák-Magyar Monarchiában 1867–97-ig, vonatkozással a világpiac viszonyaira. 1–3.
=1899. 23. 453–492., 567–588., 623–670.

Babson-féle index-számok
Pethő Kálmán: A Babson-féle index-számok.
=1913. 37. 512–515.

Bagdad
A Bagdad-vasút.
=1915. 39. 644–645. /K/

Bajorország
Hajdú László – Vargha Gyula: Az 1892. évi bajor állatszámlálás.
=1894. 18. 76–78. /K/

Hajdú László: A bajor községek pénzügyi viszonyai 1890-ben.
=1894. 18. 322–325. /K/

Hajdú László – Vargha Gyula: A bevetett terület Bajorországban.
=1894. 18. 1207–1210. /K/

Hajdú László: A gazdasági egyesületek Bajorországban.
=1895. 19. 127–130. /K/

Hajdú László: A nyilvános takarékpénztárak Bajorországban.
=1895. 19. 535–538. /K/

Balkay Béla: Az új bajor bányatörvény.
=1902. 26. 837–846.

Moldoványi István: a bajorországi ipar munkásjóléti intézményei.
=1907. 31. 612–626.

Bajorország söripara 1910-ben.
=1911. 35. 649–650. /K/

A bajor serfőzőipar.
=1912. 36. 604–605. /K/

Balás Károly
Heller Farkas: Balás Károly pénzügytana.
=1937. 61. 161–164.

baleset
Bokor Gusztáv: Az ipari munkások baleset ellen való biztosítása. 1–2.
=1903. 27. 848–860., 936–956.

Szántó Menyhért: Balesetügyi, iparegészségügyi és munkásjóléti kiállítás Budapesten.
=1907. 31. 649–660.

Harkányi József: A baleseti veszély és a balesetbiztosítási veszélyességi táblázat.
=1908. 32. 310–321.

H. G.: A munkásbaleseti törvényhozás új irányai az Egyesült Államokban.
=1910. 34. 716–717. /K/

Az angol bányászat 1910-diki balesetstatisztikája.
=1912. 36. 622–623. /K/

Balkán
Németh József: Közgazdasági helyzetünk a Balkánon a háború előtt és után.
=1913. 37. 438–461.

A Balkánállamok pénzügyei.
=1913. 37. 689–695. /K/

Kovács Jenő: A Balkán államok jegybankja.
=1917. 41. 167–189.

Kovács Jenő: A Balkán államok jegybankügye. 1–2.
=1918. 42. 172–184., 473–490.

Németh József: A balkáni államok mezőgazdasági birtoklási és termelési viszonyai.
=1929. 53. 224–249.

Bamberger Béla
Bamberger Béla (1854–1906). Nekrológ.
=1906. 30. 484. /K/

bank
Horn Antal: Az orosz bank története.
=1897. 21. 289–317.

Barabás Endre: A nemzetiségi bankok székelyföldi akciója (Udvarhely vármegye hitelügyi viszonyai).
=1904. 28. 815–839.

Czakó Emil: A külföldi bankok a kereskedelem szolgálatában. 1–2.
=1905. 29. 428–448., 470–478.

Czakó Emil: A külföldi bankok szervezete. 1–2.
=1905. 29. 560–571., 625–634.

Müller Vilmos: A magyar bankankét.
=1908. 32. 593–619.

Müller Vilmos: A készfizetések és a díszázsió kérdése a magyar bank-ankéton.
=1908. 32. 656–676.

Müller Vilmos: A bankkérdés.
=1910. 34. 655–658. /K/

Schlesinger Károly: Bankpolitika háború idején.
=1914. 38. 689–697.

P. P.: A Német Birodalmi Bank háború idején.
=1916. 40. 572–573.

Az önálló Magyar Nemzeti Bank írásbeli ankétjének kérdőpontjai.
=1918. 42. 748–749. /K/

A belgrádi állami jelzálogbank kölcsöne.
=1923. 47. 443. /KK/

Domány Gyula: Bankpolitika, különös tekintettel a hitelpolitikára.
=1926. 50. 432–457.

Künsztler Zoltán: A londoni ’The Bankers Clearing House’ az 1927. évben.
=1928. 52. 57–58. /K/

Óvári Papp Zoltán: A német nagybankok az 1927. évben.
=1928. 52. 271–274. /K/

S. A.: Az új román banktervezet.
=1928. 52. 367–369. /K/

Judik József: A bankkövetelések valutapolitikai jelentősége.
=1929. 53. 311–344.

Judik József: A Federal Reserve Board 1928. évről szóló jelentése.
=1929. 53. 580–584. /K/

Vajna Vilmos: Újabb lépés a német bankkoncentráció terén.
=1930. 54. 142–146. /K/

Balogh Tamás: Közép-Európa külföldi kölcsönei és a magánbankrendszer reformja.
=1932. 56. 306–328.

Kassay Gyula: A bankok szerepe az európai hitelválságban.
=1933. 57. 395–422.

Prileszky Pál: Roosevelt kísérlete a bankkérdésben.
=1933. 57. 683–690. /K/

Zelovich László: Jogszabályok a banklikviditásról.
=1938. 62. 522–531.

Walder György: Bankellenőrzés és bankpolitika.
=1939. 63. 443–476.

Jirkovsky Sándor: A bankráta.
=1940. 64. 747–752. /K/

Mennyey Géza: Szovjet-Oroszország bankszervezete.
=1941. 65. 783–787. /K/

Jirkovsky Sándor: Az osztrák-magyar bank és az 1908-i bankankét.
=1942. 66. 44–86.

Domány Gyula: A háborús bankpolitika.
=1942. 66. 201–226.

bankárszövetség
Holzweber Imre: A fascista bankárszövetség.
=1931. 55. 509–513. /K/

bankjegy
Szegő Ernő: Az adómentes bankjegykontingens fölemelése.
=1911. 35. 122–124. /K/

Müller Vilmos: Bankjegy vagy államjegy? 1–2.
=1915. 39. 447–460., 604–614.

Havas Jenő: Angol bankvezérek nyilatkozatai a bankjegy- és hitelpolitikáról.
=1927. 51. 366–371. /K/

bányaipar
Fenyvessy József: Magyarország bánya- és kohóipara 1891–1892-ben.
=1894. 18. 319–322. /K/

bányajegyek
Czeisler Emil: A sóbányajegyek.
=1901. 25. 272–281.

bányajog
Sipos Árpád: A szénbányászat joga és a földbirtok. 1–3.
=1893/2. 17. 61–86., 170–208., 306–364.

bányamunkás-kongresszus
A 23. nemzetközi bányamunkáskongresszus.
=1912. 36. 835–836. /K/

bányász-sztrájk
Ruttkay Vilmos: Az angol szénbányamunkás-sztrájk.
=1894. 18. 741. /K/

bányászat
Hajdú László: Nagybritannia és Írország bányászata 1891–1893.
=1894. 18. 741. /K/

Hajdú László – Vargha Gyula: A bányamívelés Ausztriában.
=1894. 18. 1124–1128. /K/

Hajdú László: Németország bányászati és kohászati termése.
=1895. 19. 912–915. /K/

Mandel Pál: A Magyar Államvasutak kőszénfogyasztása és kőszénbányászatunk.
=1905. 29. 465–469.

Kovács Alajos: A bányászat és nagyipar hatása a magyarosodásra.
=1909. 33. 16–29.

Az Egyesült Államok bányászata és kohászata 1910-ben.
=1911. 35. 786–789. /K/

A német bányák és kohók 1911-iki termelése.
=1912. 36. 511–512. /K/

Az angol bányászat 1910-diki balesetstatisztikája.
=1912. 36. 622–623. /K/

Oroszország bányaipara 1913–1914-ben.
=1915. 39. 565. /K/

Az Egyesült Államok szénbányászata és szénkivitele.
=1916. 40. 574–576. /K/

A hatósági munkaközvetítés nálunk az ipar, bányászat és kereskedelem körében.
=1920. 44. 601–604. /K/

Tímár László: A magyar állami szénbányák deficitjének megszüntetése.
=1948. 71. 25–38.

bányatörvény
Balkay Béla: Az új bajor bányatörvény.
=1902. 26. 837–846.

Barcaság
Jeszenszky Ignác: a barcasági szászok gazdasági viszonyai.
=1900. 24. 683–690.

Barcelona
A barcelonai nemzetközi gyapotkongresszus.
=1911. 35. 789–790. /K/

barnaszén-termelés
Az egyes országok 1920. és 1921. évi barnaszéntermelésének összehasonlítása.
=1923. 47. 92. /KK/

Bars vármegye
Ruffy Pál: Bars vármegye gazdasági leírása. 1–4.
=1901. 25. 602–622., 687–697., 766–790., 843–861.

Bata-vállalat
Nemény Vilmos Béla: A zlíni Bata-vállalat szervezési formája.
=1942. 66. 884–894. /K/

bauxitgazdálkodás
Vitális István: Szén- és bauxitgazdálkodásunk.
=1941. 65. 298–316.

Bécs
Bécsi lakásstatisztika.
=1911. 35. 438–439. /K/

Német jogászgyűlés Bécsben, 1912.
=1911. 35. 523. /K/

Új közgazdasági alakulás Bécsben.
=1911. 35. 840–841. /K/

Buday László: A statisztika újabb problémái. (A Nemzetközi Statisztikai Intézet Bécsben.)
=1914. 38. 73–84.

Kircz Andorné: Bécsi munkások életviszonyai a háború előtt háztartási számadások alapján.
=1917. 41. 538–563.

Bedaux-rendszer
Guothfalvy Dorner Zoltán: A Bedaux-rendszer.
=1930. 54. 918–922. /K/

Reményi József: A Bedaux és a REFA munkarendszerek és összehasonlító bírálatuk.
=1943. 67. 1104–1117. /K/

befektetési érték
Czeisler Emil: A magyar befektetési értékek.
=1903. 27. 18–38.

behozatal
Hajdú László: Nagybritannia és Írország behozatala mezőgazdasági termékekből az 1892 és 1893-ik évben.
=1894. 18. 494–496. /K/

Nemere Béla: A malomipar és a behozatali jegyek.
=1916. 40. 470–480.

Sz. L.: Vita a behozatali jegyekről.
=1916. 40. 481–495.

Békés vármegye
Zlinszky István: Az agrár-szocializmus Békés vármegyében.
=1895. 19. 145–164.

Acsády Ignác: Békés megye 1715–20-ban.
=1895. 19. 689–699.

Vargha Gyula: Békés vármegye mezőgazdasága.
=1898. 22. 817–877.

Béla, IV., magyar király
Huszti Dénes: IV. Béla olaszországi vásárlásai.
=1938. 62. 737–760.

belga frank
Ifj. Deseő Antal: A belga frank devalvációja.
=1936. 60. 82–84. /K/

belga munkatőzsdék
Belga munkatőzsdék.
=1911. 35. 709–710. /K/

belga otthonmunka
Belga otthonmunka-törvénytervezet.
=1911. 35. 366–369. /K/

Belgium
Munkanélküliség esetére való biztosítás Belgiumban.
=1911. 35. 710–711. /K/

Neumann Ernő: Belga törvényjavaslat a határidőüzletről.
=1912. 36. 124–125. /K/

Sz.: Munkások életfenntartási viszonyai Belgiumban.
=1913. 37. 629–630. /K/

Belgium külkereskedelme, 1908–1913.
=1914. 38. 661–662. /K/

Sch.: Munkásbiztosítási törvény Belgiumban.
=1914. 38. 674–675. /K/

Recensor: Az angol és amerikai valutatervek háttere.
=1944. 68. 425–428. /K/

Belgrád
A belgrádi állami jelzálogbank kölcsöne.
=1923. 47. 443. /K/

Below, Georg von
Schäfer László: Georg von Below (1858–1927). Nekrológ.
=1929. 53. 261–263. /K/

belterjesség
Éber Ernő: Belterjesség és jövedelmezőség a mezőgazdasági üzemekben.
=1935. 59. 799–804. /K/

Éber Ernő: A mezőgazdaság belterjességének közgazdasági jelentősége.
=1939. 63. 695–711.

bér
Mandelló Gyula: Adalék a középkori munkabérek történetéhez.
=1902. 26. 253–284.

Mandelló Gyula: Mezőgazdasági munkabérek statisztikája.
=1902. 26. 493–510.

Márki Sándor: A középkori munkabérek történetéből.
=1903. 27. 386–391. /K/

Új francia bérfizetési törvény.
=1910. 34. 568–569. /K/

Az angol bérminimum-törvény szövegezése.
=1912. 36. 349–352. /K/

Illés Imre: Mezőgazdasági munkabérstatisztika.
=1912. 36. 461–475.

P. P.: Munkabérek Ausztráliában 1912-ben.
=1914. 38. 287–288. /K/

Papp Antal: Többtermelés és a progresszív munkabérek.
=1918. 42. 671–676.

Dalnoki-Kováts Jenő: Árszínvonal, munkabér és életszínvonal 1921-ben.
=1922. 46. 64–74.

Az indexszámok jelentősége a munkabérek meghatározásánál. MKT-ankét. Matlekovits Sándor elnöki megnyitója és zárszava.
=1922. 46. 505–508., 532–534.

Az indexszámok jelentősége a munkabérek meghatározásánál. MKT-ankét. Dálnoki-Kováts Jenő előadása. – Hozzászólások. –
=1922. 46. 508–532.

Ifj. Leopold Lajos: Munkabér és nagybirtok.
=1934. 58. 445–479.

Bikkal Dénes: A családi munkabér szervezeti kérdései.
=1938. 62. 594–612.

Borbély Mihály – Ifj. Reitzer Béla: Családi bér és családbiztosítás.
=1938. 62. 616–625. /K/

Szeibert János: A mezőgazdasági munkabérkérdés.
=1939. 63. 818–865.

Éber Ernő: Mezőgazdasági cselédbér – mezőgazdasági cselédkereset.
=1941. 65. 43–62.

Keszler Gyula: A teljesítménnyel arányos munkabérfizetés.
=1941. 65. 869–893.

bérlet
Éber Antal: Járadékbirtok vagy kisbérlet.
=1939. 63. 163–182.

Berlin
Barta Ernő: A munkásjóléti intézmények állandó kiállítása Berlinben.
=1903. 27. 704–708. /K/

Berlini német otthonmunka-kongresszus.
=1911. 35. 128–130. /K/

Berlin pénzügyi és adópolitikája.
=1911. 35. 360–363. /K/

6553 berlini munkanélküli és hajléktalan.
=1913. 37. 129–131. /K/

Brunner Vilmos: A berlini Institut für Konjunkturforschung.
=1927. 51. 106–114.

bérmunkásnők
R.: A bérmunkásnők sorsa.
=1897. 21. 477–481. /K/

Bern
Hajdú László: Az ingatlan birtok megterheltetése Bernben.
=1894. 18. 160–162. /K/

Moldoványi István: A berni nemzetközi munkásvédelmi konferencia.
=1905. 29. 391–395.

Sz.: A berni nemzetközi munkásvédelmi egyezmény.
=1913. 37. 767–771. /K/

Bernát István
Czettler Jenő: Bernát István (1854–1942). Nekrológ.
=1942. 66. 253–256. /K/

beruházás
Dalmady Ödön: A vasúti beruházásokról.
=1929. 53. 19–41.

Bartha József: A Keynes-féle beruházási szorzószám.
=1938. 62. 761–771.

Kádas Kálmán: Beruházások és a nemzeti jövedelem emelkedése.
=1947. 70. 275–290.

beszámítás
Mezey Lajos: Beszámítás vagy hatalmi elmélet?
=1932. 56. 284–305.

BESZKÁRT
Urbanovich G. Zoltán: Budapest városi-vasúti problémái és a BESZKÁRT.
=1926. 50. 291–308.

betegbiztosítás
A betegbiztosítás Németországban és Ausztriában.
=1914. 38. 544. /K/

betegség
Köllner Károly: Szegénység és fertőző betegségek.
=1900. 24. 367–377.

Sós Ernő: A magán-betegségbiztosítás.
=1933. 57. 224–228. /K/

betegsegélyezés
Kármán Elemér: A betegsegélyező pénztárak statisztikája 1893–1898-ig.
=1900. 24. 690–700.

Tervezet az ipari és gyári alkalmazottak betegség esetén való segélyezéséről.
=1900. 24. 701–706. /K/

Vágó József: A munkás-betegsegélyezés reformja.
=1901. 25. 223–226. /K/

Flórián Károly: A betegség, gyermekágy és halálozás esetén nyújtandó segélyek az 1907. évi XIX. tc. szerint. 1–2.
=1908. 32. 677–683., 722–733.

betétüzlet
Halász Sándor: A betétüzlet fejlődésének iránya.
=1894. 18. 1104–1108.

betterment-adózás
Berényi Pál: A betterment-adózás kérdése. 1–4.
=1906. 30. 242–250., 331–338., 409–414., 456–476.

betterment-járulék
Pikler J. Gyula: Közmunkák finanszírozásának kérdéséhez, különös tekintettel a tervezett két új budapesti hídra. (Törvénytervezet a ’betterment-járulék’ról.)
=1932. 56. 680–704.

bevándorlás
Nyegre László: A bevándorlásról.
=1902. 26. 573–581.

Rózsa Mihály: Argentína közgazdasági viszonyai és bevándorlása (1890–1900).
=1902. 26. 599–617.

Hegedűs Lóránt: Anglia bevándorlási politikája.
=1904. 28. 17–30.

Az észak-amerikai be és kivándorlási mozgalom 1909/10-ben.
=1911. 35. 646–648. /K/

H. G.: Bevándorlás Amerikába.
=1912. 36. 353. /K/

Az Egyesült Államok be- és kivándorlási statisztikája, 1910–1911-ben.
=1912. 36. 534–535. /K/

Sch. O.: Az Egyesült Államok bevándorlása fajok és foglalkozások szerint.
=1913. 37. 534–541.

Kanadai bevándorlás.
=1913. 37. 613–617. /K/

Andor Endre: Munkásbevándorlás Franciaországba.
=1925. 49. 631. /K/

bevétel
A Németbirodalom bevételei 1910-ben.
=1911. 35. 781–782. /K/

Gärtner Henrik: Malmi többtermelés, bevételi jegyek és a gazdák.
=1913. 37. 112–123.

Szabolcsy Antal: Irányváltozás államvasútunk bevételi politikájában.
=1914. 38. 32–50.

Th. L.: Lengyelország 1922. évi bevételei.
=1923. 47. 442. /KK/

bevetett terület
Hajdú László – Vargha Gyula: A bevetett terület Bajorországban.
=1894. 18. 1207–1210. /K/

bevitel
Gärtner Henrik: A német gabonabeviteli jegyek rendszere.
=1914. 38. 85–104.

A gabonabeviteli jegyek kérdéséhez.
=1914. 38. 401–402. /K/

A svájci húsbevitel.
=1915. 39. 726–727. /K/

bibliográfia
Mandelló Gyula: Bibliográfiai tevékenység a közgazdasági irodalomban.
=1905. 29. 520–524. /K/

Mandelló Gyula: A közgazdasági irodalom bibliográfiájáról.
=1905. 29. 815–816. /K/

Varró István gyűjt. – Tonelli Sándor gyűjt.: Adatok a drágaság kérdésének bibliográfiájához. 1–2.
=1910. 34. 290–300.; 1911. 35. 140–144. /K/

Tonelli Sándor gyűjt.: Adatok a drágaság kérdésének bibliográfiájához.
=1913. 37. 60–63. /K/

Szabó Ervin: A társadalomgazdaságtani bibliográfia.
=1913. 37. 277–280.

Hóman Bálint gyűjt.: A középkori magyar pénztörténet bibliográfiája (1597–1913).
=1914. 38. 328–338.

Krisztics Sándor: A társadalomgazdaságtani bibliográfia.
=1915. 39. 348–352. /K/

Krisztics Sándor összeáll.: Társadalomgazdaságtani bibliográfia. 1915 január–március.
=1915. 39. 353–364.

Krisztics Sándor összeáll.: Társadalomgazdaságtani bibliográfia. 1915 április–június.
=1915. 39. 647–660.

Krisztics Sándor összeáll.: Társadalomgazdaságtani bibliográfia. 1915 július–szeptember.
=1915. 39. 865–876.

Krisztics Sándor összeáll.: Társadalomgazdaságtani bibliográfia. 1915 október–december.
=1916. 40. 219–232.

Krisztics Sándor összeáll.: Társadalomgazdaságtani bibliográfia. 1916 január–március.
=1916. 40. 430–444.

Krisztics Sándor összeáll.: Társadalomgazdaságtani bibliográfia. 1916 április–június.
=1916. 40. 648–660.

Krisztics Sándor összeáll.: Társadalomgazdaságtani bibliográfia. 1916 július–szeptember.
=1916. 40. 868–880.

Krisztics Sándor összeáll.: Társadalomgazdaságtani bibliográfia. 1916 október–december.
=1917. 41. 222–240.

Krisztics Sándor összeáll.: Társadalomgazdaságtani bibliográfia. 1917 január–március.
=1917. 41. 592–608.

Krisztics Sándor összeáll.: Társadalomgazdaságtani bibliográfia. 1917 április–szeptember.
=1917. 41. 888–910.

Krisztics Sándor összeáll.: Társadalomgazdaságtani bibliográfia. 1917 október–december.
=1918. 42. 202–216.

Krisztics Sándor összeáll.: Társadalomgazdaságtani bibliográfia. 1918 január–június.
=1918. 42. 351–369.

Krisztics Sándor összeáll.: Társadalomgazdaságtani bibliográfia. 1921 január–április.
=1921. 45. 320–330.

Adalékok a magyar szociálpolitikai bibliográfiához.
=1926. 50. 685–712.

Zelovich László: Bibliográfia a kettős adóztatás kérdésével foglalkozó tanulmányokról.
=1928. 52. 651–652.

bíráskodás
Magyary Géza: Az ipari bíráskodás, tekintettel az ipartörvény reformjára.
=1909. 33. 361–383.

birtok
Hajdú László: Az ingatlan birtok megterheltetése Bernben.
=1894. 18. 160–162. /K/

Hajdú László: Az ingatlan birtok megterheltetése Poroszországban.
=1894. 18. 824–826. /K/

Tóth Jenő: A kötött birtok agrárpolitikai szempontból.
=1899. 23. 530–548.

Jeszenszky Ignác: A községi birtokok felhasználásáról.
=1900. 24. 472–474. /K/

Milhoffer Sándor: A járadékbirtokok hazai viszonyaink között.
=1902. 26. 511–547.

Baross János: A schleswig-holsteini parasztbirtokok törzsöröklési joga.
=1902. 26. 657–669.

Berényi Pál: A földbirtok hitellel való megterhelése. 1–3.
=1903. 27. 604–621., 676–692., 769–783.

Fellner Frigyes: A törzsörökösödés és a magyar földbirtok.
=1903. 27. 667–675.

Barabás Endre: Az erdélyrészi népfajok birtokaránya.
=1905. 29. 817–836.

Jancsó Benedek: Az erdélyrészi népfajok birtokaránya.
=1906. 30. 563–568. /K/

A Magyar Társadalomtudományi Egyesület birtokpolitikai szaktanácskozmánya.
=1912. 36. 563–566. /K/

Buday Dezső: A többtermelés és a birtokkategóriák.
=1916. 40. 386–400.

Sz. K.: A románok birtokpolitikája a Magyarországtól elszakított területeken.
=1921. 45. 231–242.

Varga István: A magyarországi birtokmegoszlás egyenetlensége és a földbirtokreform. Statisztikai tanulmány.
=1926. 50. 25–35.

Németh József: A balkáni államok mezőgazdasági birtoklási és termelési viszonyai.
=1929. 53. 224–249.

Éber Ernő: Telepítés és más birtokpolitikai intézkedések a kisbirtok szaporítására.
=1936. 60. 163–176.

Ihrig Károly: A népi birtokpolitika kérdései.
=1938. 62. 865–914.

biztosítás
Éber Antal: Az életbiztosítás a földhitel szolgálatában. Észrevételek Havas Miksa cikkére.
=1893/1. 17. 190–194.

Havas Miksa: Az életbiztosítás a földhitel szolgálatában. Válasz Éber Antalnak.
=1893/1. 17. 194–198.

Hajdú László – Vargha Gyula: Állatbiztosítás Svájcban.
=1894. 18. 157–160. /K/

Beck Dénes: A jelzáloglevelek biztosítása.
=1894. 18. 1023–1030.

Pólya Jakab: A magánbiztosítási vállalatok.
=1895. 19. 242–255.

Havass Rezsö: A magyar biztosítási törvényjavaslat az életbiztosítás szempontjából.
=1896. 20. 678–712.

Fenyvessy József: A magyar biztosítási statisztika első évi eredményei.
=1896. 20. 815–825. /K/

Éber Antal: A záloglevelek biztosításáról.
=1897. 21. 50–62.

Beck Hugó: Állami felügyelet a magánbiztosítási vállalatoknál.
=1897. 21. 775–783.

Róth Pál: Az épületek tűzkárbiztosításáról szóló osztrák törvényjavaslat.
=1898. 22. 75–88.

Altenburger Gyula: Állami ellenőrzés az életbiztosítás terén.
=1898. 22. 147–164.

FF.: A francia munkaadók közreműködése a munkások nyugdíjbiztosítása körében.
=1899. 23. 44–49. /K/

Poór Jakab: A biztosítási ankét.
=1900. 24. 459–462.

Poór Jakab: Az élet- és kárbiztosítási díjtartalékok elhelyezéséről.
=1901. 25. 104–111.

Havas Miksa: A pénzintézetek ellenőrzése tekintettel a biztosító társaságokra.
=1901. 25. 212–222.

Vita a pénzintézetek, illetőleg biztosító-társaságok ellenőrzéséről.
=1901. 25. 237–238. /K/

Poór Jakab: A magánhivatalnokok biztosítása Ausztriában.
=1901. 25. 758–766.

Pap Dezső: A kötvénykibocsátások biztosítása. 1–2.
=1902. 26. 701–716., 759–778.

Goldziher Károly: A biztosítási tudományok szemináriuma Göttingában.
=1902. 26. 878–880. /K/

Mattyasovszky Miklós: A gazdasági munkások és cselédek biztosítása.
=1903. 27. 353–365.

Bokor Gusztáv: Az ipari munkások baleset ellen való biztosítása. 1–2.
=1903. 27. 848–860., 936–956.

Bogyó Samu: A biztosítási kötvény visszaváltási értéke.
=1904. 28. 291–294.

Rósa Ferenc: A biztosítási szerződésről szóló német törvénytervezet.
=1904. 28. 937–948.

Moldoványi István: Sztrájk esetére való biztosítás.
=1906. 30. 230–241.

Az Első Magyar Általános Biztosító Társaság 1906. évi mérlege.
=1907. 31. 145. előtti 1 t.

Harkányi József: A baleseti veszély és a balesetbiztosítási veszélyességi táblázat.
=1908. 32. 310–321.

Havas Miksa: A biztosítási tudományok hatodik nemzetközi kongresszusának iratai. 1–2.
=1909. 33. 626–635.; 1910. 34. 706–710. /K/

Az Első Magyar Általános Biztosító Társaság 1909. évi mérlege.
=1910. 34. 221. előtti 1 t.

A gazdasági munkásbiztosítás reformja.
=1910. 34. 326–332.

A munkásbiztosítás Európában.
=1910. 34. 661–662. /K/

Német birodalmi törvényjavaslat az alkalmazottak biztosításáról.
=1911. 35. 174–198.

Első Magyar Általános Biztosító Társaság 1910. évi mérlege.
=1911. 35. 225. előtti 1 t.

Tonelli Sándor: Az életbiztosítás monopóliuma Olaszországban.
=1911. 35. 377–384.

Az angliai szociális munkásbiztosítás.
=1911. 35. 547–549. /K/

Munkanélküliség esetére való biztosítás Belgiumban.
=1911. 35. 710–711. /K/

A német magánbiztosításügy fejlődése 1910-ben.
=1911. 35. 785–786. /K/

A szociális biztosítás költségei.
=1911. 35. 849–850. /K/

Sztrájk ellen való biztosítás.
=1912. 36. 560–561. /K/

Pallay Béla: Társadalmi biztosítás.
=1913. 37. 720–745.

Sch.: Az angol állami munkanélküliségi biztosítás tanulságai.
=1914. 38. 212–214. /K/

Sch.: Munkanélküliek biztosítása Hollandiában.
=1914. 38. 408–409. /K/

A betegbiztosítás Németországban és Ausztriában.
=1914. 38 544. /K/

Sch.: Munkásbiztosítási törvény Belgiumban.
=1914. 38. 674–675. /K/

Rósa Ferenc: Megtámadhatatlan biztosítási kötvények.
=1915. 39. 477–490.

Fehér Gyula: Háború-kockázat az életbiztosításban.
=1916. 40. 96–114.

Reinitz Ernő: A nők biztosításáról.
=1916. 40. 355–365.

Lengyel Samu: A népbiztosítás szervezése Magyarországon.
=1917. 41. 108–132.

Fehér Gyula: A szövetkezeti biztosítás hazánkban és Ausztriában.
=1917. 41. 285–296.

Ifj. Sós Ernő: A hadikölcsönbiztosítás.
=1917. 41. 577–581. /K/

Fehér Gyula: A biztosítási díjátvitelek kérdése.
=1917. 41. 631–644.

Frisch Ferenc: Hadikölcsönbiztosítás.
=1918. 42. 559–566.

Somló Jenő: A magyar munkásbiztosítás tíz éve.
=1918. 42. 573–609.

Fehér Gyula: Megjegyzések a biztosítási magánvállalatokról szóló törvényjavaslathoz.
=1919. 43. 68–92.

Goldziher Károly: Biztosítási ügyünk jövője.
=1919. 43. 240–252.

Fehér Gyula: A magyar jégbiztosítás reformja.
=1919. 43. 253–270.

Diószeghy József: A munkásbiztosítás.
=1920. 44. 53–75.

Andor Endre: A munkaközvetítés és a munkanélküliség elleni biztosítás Angliában.
=1921. 45. 484–508.

Altenburger Gyula: Jegyzetek a biztosító magánvállalatok állami felügyeletéről.
=1923. 47. 23–29.

Pap Géza: Munkásbiztosításunk a háborús és a háborút követő években.
=1925. 49. 590–614.

Goldziher Károly: A tűzbiztosítás statisztikai alapelvei.
=1926. 50. 15–24.

Dréhr Imre: A munkahiány esetére szóló biztosítás.
=1926. 50. 265–276.

Pap Dezső: Jegyzetek a munkanélküliség elleni biztosítás kérdéséhez.
=1926. 50. 418–431.

Andor Endre: Az Országos Társadalombiztosító Intézet jelentése jegelődje, az Országos Munkásbiztosító Pénztárnak 1927. évi működéséről.
=1930. 54. 55–60. /K/

Andor Endre: A magyar társadalombiztosítás tíz éve.
=1931. 55. 303–306. /K/

Frisch Ferenc: A várakozási idő a szociális biztosítás technikájában.
=1932. 56. 792–813.

Sós Ernő: A magán-betegségbiztosítás.
=1933. 57. 224–228. /K/

Bikkal Dénes: Társadalombiztosítás Magyarországon.
=1934. 58. 341–389.

Bikkal Dénes: Kereskedők és iparosok öregségi biztosítása.
=1937. 61. 332–348.

Bikkal Dénes: Mezőgazdasági munkásbiztosítás külföldön.
=1937. 61. 479–509.

Kovrig Béla: A mezőgazdasági öregségi biztosítás.
=1938. 62. 59–92.

Borbély Mihály – Ifj. Reitzer Béla: Családi bér és családbiztosítás.
=1938. 62. 616–625. /K/

Futó Mihály: Az állami exporthitel-biztosítás.
=1939. 63. 95–106. /K/

Bikkal Dénes: A társadalombiztosítás helyzete Magyarországon az 1937. évben.
=1939. 63. 479–494. /K/

Bikkal Dénes: Kereskedők és kézművesek öregségi biztosítása külföldön.
=1940. 64. 479–493.

Frisch Ferenc: A felvidéki és kárpátaljai rokkantsági, öregségi és haláleseti kötelező biztosítás rendezése.
=1940. 64. 883–923.

Éber Ernő: Terméshozambiztosítás Amerikában.
=1941. 65. 775–783. /K/

Huszár Géza: A biztosítás eszméje és technikája.
=1941. 65. 946–957.

Tallós János: A magyar biztosítási politika az utolsó másfél évtizedben.
=1942. 66. 822–843.

Blackwell, John
Horváth Jenő: Blackwell [John] János angol-magyar kereskedelmi akciója és előzményei, 1840–1842.
=1925. 49. 615–624.

Blum-kormány
Keményffy János: A francia Blum-kormány gazdaságpolitikai tévedése.
=1939. 63. 941–957.

Bodin
Futó Mihály: Malestroit és Bodin vitája a drágulás okairól.
=1938. 62. 815–820. /K/

Bodrogköz
Legenyey Bodnár Péter: Bodrogköz a kivándorlás szempontjából. 1–2.
=1903. 27. 834–848., 922–936.

Borbély Lajos
Borbély Lajos (1843–1923). Nekrológ.
=1923. 47. 783. /K/

Borght, Richard van der
H. F.: Richard van der Borght (1861–1926). Nekrológ.
=1926. 50. 310–311. /K/

borkivitel
Komoróczy György: Az észak felé irányuló magyar borkivitel.
=1943. 67. 194–204.

bortermelés
Hajdú László – Vargha Gyula: Ausztria bortermelése.
=1894. 18. 907–910. /K/

Franciaország bortermelése 1911-ben.
=1912. 36. 514–516. /K/

bosnyák kérdés
Szegh Dezső: Gazdasági viszonyunk Bosznia-Hercegovinához. – Jegyzetek a bosnyák kérdéshez. –
=1909. 33. 827–844.

bosnyák vasút
Szokolay Kornél: Bosnyák vasutak és bosnyák vasúti politika.
=1895. 19. 299–317.

Boston
Nemzetközi kereskedelmi kamarai kongresszus Bostonban.
=1912. 36. 140. /K/

Bosznia
Landauer Béla: A boszniai agrárkérdés.
=1896. 20. 759–765.

A boszniai állatszámlálás.
=1911. 35. 439–440. /K/

Spaho, Mehmed: A boszniai agrárkérdés.
=1912. 36. 289–303.

Schiller Ottó: Bosznia gazdasági viszonyai.
=1912. 36. 807–816.

Bosznia-Hercegovina
Hajdú László: Bosznia és Hercegovina népszámlálása és állatösszeírása az 1895. évben.
=1896. 20. 723–734. /K/

[Kenéz Béla] Kreutzer Béla: Magyar állampolgárok Bosznia Hercegovinában.
=1897. 21. 888–893. /K/.

Szegh Dezső: Gazdasági viszonyunk Bosznia-Hercegovinához. – Jegyzetek a bosnyák kérdéshez. –
=1909. 33. 827–844.

Tonelli Sándor: Bosznia és Hercegovina kereskedelmi forgalma.
=1912. 36. 99–104.

Szakszervezeti mozgalom Boszniában és Hercegovinában.
=1913. 37. 51–53. /K/

Bosznia-Hercegovina külkereskedelme.
=1913. 37. 549–552. /K/

Ullmann Jenő: A bosnyák-hercegovinai kmet-telkek megváltása.
=1913. 37. 707–714.

Molnár Béla: Bosznia-Hercegovina nemzeti vagyona.
=1918. 42. 701–709.

Böhm-Bawerk
Dékány István: Böhm-Bawerk értékelméletéről.
=1912. 36. 162–172.

Schlesinger Károly: Böhm-Bawerk.
=1915. 39. 245–256.

Mezey Lajos: Böhm-Bawerk tőkekamatelméletének bírálata.
=1929. 53. 1–18.

Mezey Lajos: Vissza Böhm-Bawerkre.
=1929. 53. 513–529.

bölcselet
Surányi-Unger Tivadar: Az újabb közgazdasági elméletek bölcseleti alapjairól.
=1926. 50. 736–758.

Kisléghi Nagy Dénes: Az univerzalizmus bölcselet alapjai.
=1936. 60. 715–761.

bőripar
Bulgária bőripara.
=1917. 41. 77–78. /K/

börtönügy
VII. nemzetközi börtönügyi kongresszus.
=1905. 29. 518–519. /K/

Braunschweig
R.: Népkönyvtárak Braunschweigban.
=1898. 22. 708–711. /K/

Brazília
Brazíliai gumi-valorizáció.
=1913. 37. 699–700. /K/

Munkásvédelem Brazíliában.
=1913. 37. 772. /K/

A brazíliai válság.
=1914. 38. 349–351. /K/

Brentano, Lujo
H. F.: Lujo Brentano (1844–1931). Nekrológ.
=1932. 56. 239–241. /K/

Brit Birodalom
Éber Ernő: A kedvezményes vámok kérdése a Brit Birodalomban.
=1930. 54. 811–816. /K/

British Association
British Association.
=1910. 34. 640–641. /K/

Brünn
A brünni gyapjúipar 1911-ben.
=1912. 36. 516–517. /K/

A brünni gyapjúáruipar 1914-ben.
=1914. 38. 536–538. /K/

A brünni gyapjúipar 1914-ben.
=1915. 39. 561–562. /K/

Brüsszel
XI. nemzetközi közegészségügyi és demográfiai kongresszus Bruxellesben.
=1903. 27. 480. /K/

Kovács Gábor: A bruxellesi szociológiai intézet.
=1909. 33. 245–254.

Bud János
Mutschenbacher Emil: Köszöntés Bud Jánosnak.
=1940. 64. 372–378. /K/

Budapest
Thirring Gusztáv: A fővárosi szegény néposztályok lakásai. Adalék a nagyvárosi háztartások összetételének ismertetéséhez.
=1894. 18. 872–891.

Heltai Ferenc. A közúti vasutakról, különös tekintettel a budapesti viszonyokra. 1–2.
=1895. 19. 318–357., 389–409.

Thirring Gusztáv: Budapest építőipara és építkezései.
=1900. 24. 436–459.

Éber Antal: A fővárosi pénzintézetek 1900-ban.
=1901. 25. 351–358.

Kőrösy József: A fővárosi pénzintézetek statisztikája.
=1901. 25. 539–540. /K/

Buday László: A Nemzetközi Statisztikai Intézet Budapesten.
=1901. 25. 740–747.

Kunz Jenő: Fővárosunk háztartásáról.
=1902. 26. 169–184.

Bánfi Oszkár: A budapesti pénzintézetek üzleteredményei az 1902. évben. 1–2.
=1903. 27. 448–462., 526–556.

Bánfi Oszkár: A budapesti pénzintézetek üzleteredményei 1903-ban.
=1904. 28. 675–682.

Bánfi Oszkár: A budapesti pénzintézetek üzleteredményei 1904-ben.
=1905. 29. 337–345.

Dénes István: Budapest székesfőváros pénzügyeinek rendezése.
=1907. 31. 73–92.

Dénes István: Budapest községi pénzügyi helyzetének javítása.
=1907. 31. 377–394.

Illés.: Magyar háziipar és budapesti otthoni munka.
=1909. 33. 357– 359. /K/

Ferenczi Imre: A községi lakáspolitika feladatai Budapesten.
=1909. 33. 791–808.

Gärtner Henrik: A budapesti malmok jövedelmezősége és az őrlési forgalom.
=1910. 34. 775–795.

A kispesti munkástelep.
=1910. 34. 806–811. /K/

A gazdasági szakoktatás Budapest székesfőváros iskoláiban az 1910/11. iskolaévben.
=1911. 35. 640–642. /K/

Krejcsi Rezső – Szegő Ernő: A budapesti tojástőzsde.
=1914. 38. 411–412. /K/

A budapesti állami rendőrség működése 1914-ben.
=1915. 39. 577–580. /K/

Frisch Ferenc: Budapest halálozási viszonyai 1914 óta.
=1922. 46. 459–479.

Árfolyamváltozás a budapesti értéktőzsdén.
=1923. 47. 94. /KK/

Budapesti árutőzsde.
=1923. 47. 95. /KK/

A budapesti értéktőzsde jegyzései az értékpapírok árfolyamváltozásáról.
=1923. 47. 166. /KK/

A budapesti részvénypiac 1921 és 1922-ben.
=1923. 47. 167. /KK/

Gabonaneműek árfolyamváltozásai a budapesti árutőzsdén.
=1923. 47. 167. /KK/

Árfolyamváltozások a budapesti értéktőzsdén.
=1923. 47. 255. /KK/

Gabonaneműek árfolyamváltozásai a budapesti árutőzsdén.
=1923. 47. 255. /KK/

Árfolyamváltozások a budapesti értéktőzsdén.
=1923. 47. 342. /KK/

Gabonaneműek árfolyamváltozásai a budapesti árutőzsdén.
=1923. 47. 343. /KK/

Értékpapírok árfolyamváltozásai a budapesti értéktőzsdén.
=1923. 47. 448. /KK/

Gabonaneműek árfolyamváltozásai a budapesti árutőzsdén.
=1923. 47. 448. /KK/

Értékpapírok árfolyamváltozása a budapesti értéktőzsdén.
=1923. 47. 794. /KK/

Értékpapírok árfolyamváltozásai a budapesti értéktőzsdén.
=1923. 47. 875. /KK/

Szemestermények árfolyamváltozásai a budapesti árutőzsdén.
=1923. 47. 875. /KK/

Értékpapírok árfolyamváltozása a budapesti értéktőzsdén.
=1924. 48. 171. /KK/

Szemestermények árfolyamváltozása a budapesti árutőzsdén.
=1924. 48. 172. /KK/

Csupor József: Budapest székesfőváros kölcsönei.
=1924. 48. 337–358.

Budapest székesfőváros aranyköltségvetése 1925-re, összehasonlítva az 1924. évi költségvetés adataival.
=1925. 49. 180–181. /KK/

Urbanovich G. Zoltán: Budapest városi-vasúti problémái és a BESZKÁRT.
=1926. 50. 291–308.

Pikler J. Gyula: Közmunkák finanszírozásának kérdéséhez, különös tekintettel a tervezett két új budapesti hídra. (Törvénytervezet a ’betterment-járulék’-ról.)
=1932. 56. 680–704.

Krasznay Károly: Az 1933. évi budapesti nemzetközi vásár nemzetgazdasági haszna.
=1933. 57. 461–464. /K/

Ruisz Rezső: Budapest telepítési és közlekedési politikájának befolyása a közteherviselés mérvére.
=1935. 59. 169–190.

Major Róbert: Budapest külterjes településének kérdéséhez.
=1935. 59. 776–788.

Vezér István: A budapesti lakásbérek alakulása 1933 és 1937 között.
=1940. 64. 58–62. /K/

Harrer Ferenc: Széchenyi és a főváros.
=1941. 65. 145–161.

Pálffy Ilona: Buda-Pest Széchenyi István polgárrá választásakor.
=1941. 65. 256–269. /K/

Pirovits Aladár: Nagy-Budapest problémája.
=1941. 65. 355–361. /K/

N. –F.: A budapesti tőzsde a háborús gazdaságban.
=1942. 66. 446–448. /K/

Buday László
Heller Farkas: Buday László (1873–1925). Nekrológ.
=1925. 49. 1–2.

Laky Dezső: Buday László élete és munkássága.
=1925. 49. 387–448.

Bulgária
Bulgária gazdasági fejlődése.
=1912. 36. 275–276. /K/

P. P.: Bulgária közgazdasága.
=1916. 40. 137–142. /K/

Mit tud szállítani Bulgária?
=1916. 40. 374–375. /K/

A rózsaolajipar Bulgáriában.
=1916. 40. 578–580. /K/

Bulgária bőripara.
=1917. 41. 77–78. /K/

Varga Perke József: A mezőgazdaság szerepe a bolgár kétéves tervben.
=1948. 71. 137–145. /K/

burgonya
Hajdú László – Pólya Jakab: A gabonaneműek, a burgonya és a hús ára Németországban 1879–1893.
=1895. 19. 58–63. /K/

Balkányi Béla: A burgonyaszárítás Németországban.
=1908. 32. 346–348. /K/

Th. L.: A világ burgonya és cukorrépa termése az 1922. évben.
=1923. 47. 668–670. /KK/

burzsoá
Dékány István: A ’burzsoá’ és ’kapitalista’ megítélésének eredete. (Adalék a közgazdaságtan és karakterológia viszonyának kérdéséhez.)
=1933. 57. 497–517.

búza
Roszner Ervin: Magyar agrárpolitika és a Magyar Gazdaszövetség nézetei a búzaárak hanyatlásáról. 1–3.
=1897. 21. 343–360., 419–440., 495–516.

Ecseri Lajos: A magyar búza és liszt versenyképességének fokozásáról.
=1904. 28. 423–432.

Vita a búza és liszt versenyképességéről.
=1904. 28. 474–475. /K/

Vita a búza- és lisztkivitelről.
=1905. 29. 204–206. /K/

Ecseri Lajos: A magyar búzaárak alakulása a múlt század közepétől fogva, és az új mezőgazdasági vámok várható hatása.
=1906. 30. 505–530.

Gärtner Henrik: A búza-ár alakulása.
=1908. 32. 499–533.

A román búza és tengeri.
=1916. 40. 428. /K/

Th. L.: A világ 1922. évi búza- és rozstermése.
=1923. 47. 87–89. /KK/

Zelovich László: A búzaválság.
=1931. 55. 133–140. /K/

Balkányi Béla: A magyar búza áralakulása.
=1931. 55. 333–362.

Tóth Jenő: Nemzetközi búzakonferenciák és azok tanulságai.
=1931. 55. 390–396. /K/

Éber Ernő: Az Egyesült Államok búzatermeléséről.
=1932. 56. 134–140. /K/

Ifj. Deseő Antal: Az angol búzatermelés támogatása.
=1932. 56. 469–473. /K/

Cs. Szabó László: Magyarország külföldi adósságainak búzaértéke.
=1932. 56. 620–624. /K/

Rácz Jenő: A közép-európai búzagazdálkodás mérlege az 1933–34. gazdasági évben.
=1933. 57. 785–792. /K/

Tóth Jenő: A búzaegyezmény végrehajtása.
=1935. 59. 103–108. /K/

Hubay Sándor: A búzaértékesítés problémája.
=1940. 64. 238–257.

Éber Ernő: A búzakérdés szempontjai.
=1942. 66. 322–333.

Bücher Károly
Heller Farkas: Bücher Károly (1847–1930). Nekrológ.
=1930. 54. 810–811. /K/

büfékocsik
Háló, étkező és büfékocsik közlekednek a Magy. Kir. Államvasutak vonalain 1911. évi május hó 1-től kezdve.
=1911. 35. 377. előtti 1 t.

büntetőjogi egyesület
Nemzetközi büntetőjogi egyesület.
=1905. 29. 668–670. /K/

bűnügyi statisztika
Ráth Zoltán: Az osztrák bűnügyi statisztika legújabb eredményei.
=1896. 20. 376–380. /K/

Kenéz Béla: Az osztrák bűnügyi statisztika legújabb eredményei.
=1898. 22. 192–199. /K/

Vámbéry Rusztem: A bűnügyi statisztika reformja.
=1900. 24. 28–31.

Kármán Elemér: Bűnügyi statisztikánk újabb eredményei és irányai. 1–2.
=1903. 27. 366–380., 430–447.

Mandelló Gyula: Magyarország, Ausztria és a Német Birodalom bűnügyi statisztikájának főbb eredményei a XIX. század utolsó negyedében. 1–3.
=1905. 29. 258–277., 408–427., 479–504.

bürokrácia
Neményi Ambrus: Bürokrácia Magyarországon.
=1902. 26. 813–836.

Cairnes, John Elliot
Neubauer Ferenc: ’Érték’ vagy ’ár’. (Cairnes – Conrad – Dibblee.)
=1914. 38. 429–455.

Carnegie-alapítvány
Ifj. Boér Elek: A Carnegie-alapítvány és a nemzetközi kereskedelmi kamara együttműködése a világgazdaság újjáépítése érdekében.
=1937. 61. 387–396. /K/

céhtörténet
Tiszti Lily: A kontárkérdés.
=1936. 60. 56–75.

cenzúra
Hennyey Vilmos: Táviratok cenzúrája.
=1900. 24. 220–222. /K/

Chamberlain
Hegedűs Sándor: Chamberlain politikája.
=1903. 27. 813–819.

Láng Lajos: Chamberlain.
=1904. 28. 171–203.

Matlekovits Sándor: Chamberlain és az irodalom.
=1904. 28. 203–218.

Ruttkay Vilmos: Chamberlain vámpolitikájának újabb fordulata.
=1906. 30. 433–439.

Cheysson
Cheysson emléke.
=1910. 34. 582. /K/

Chile
P. P.: Chile külkereskedelme 1914-ben.
=1916. 40. 298. /K/

Chorin Ferenc
Bud János: Chorin Ferenc.
=1936. 60. 196–201. /K/

Chydenius, Antti
Kallio, Topi: Antti Chydenius.
=1931. 55. 129–133. /K/

cigányok
Hermann Antal: A cigányok nyelvismerete és nemzetiségi viszonyai.
=1895. 19. 551–568.

cipőgyár
Nemény Vilmos Béla: A zlíni Bata-vállalat szervezési formája.
=1942. 66. 884–894. /K/

Clark, John Bates
Heller Farkas: John Bates Clark (1847–1938). Nekrológ.
=1938. 62. 613–614. /K/

Conrad, Johannes
Neubauer Ferenc: ’Érték’ vagy ’ár’. (Cairnes – Conrad – Dibblee.)
=1914. 38. 429–455.

P. P.: Johannes Conrad (1839–1915). Nekrológ.
=1915. 39. 338–339. /K/

Council of Economic Advisers
Éber Antal: ’Council of Economic Advisers’.
=1947. 70. 194–196. /K/

család
Farkas Geiza: A legtöbbet termelő mezőgazdasági üzem.
=1913. 37. 486–511.

Illés Imre: egy pozsonyi hivatalnok-család háztartási számadása.
=1913. 37. 563–576.

Kircz Andorné: Városi családok élelmezési viszonyai Németországban a háború második évében háztartási számadások alapján.
=1917. 41. 682–685. /K/

Hoffmann Géza: A sokgyermekű család közvetlen gazdasági támogatása fajegészségügyi szempontból.
=1918. 42. 610–619.

Bikkal Dénes: A családi munkabér szervezeti kérdései.
=1938. 62. 594–612.

Borbély Mihály – Ifj. Reitzer Béla: Családi bér és családbiztosítás.
=1938. 62. 616–625. /K/

csatorna
Hieronymi Károly: Az osztrák csatornatervek és feladataink vízi útaink fejlesztése körül.
=1901. 25. 329–350.

Hieronymi Károly: A csatorna-kérdés.
=1901. 25. 569–597.

A Suez-csatorna forgalma 1870–1909.
=1910. 34. 811–812. /K/

Havas Mór: A csatornakérdéshez.
=1912. 36. 639–655.

A Panama-csatorna jövője.
=1913. 37. 54–56. /K/

A Panama-csatorna sorsa.
=1914. 38. 204–205. /K/

A Szuez-csatorna újabb fejlődése és jövőbeli kilátásai.
=1914. 38. 530–532. /K/

A francia ’Canal du Nord-Est’ terve.
=1914. 38. 532–534. /K/

A Szuez-csatorna forgalma, 1913.
=1914. 38. 650–651. /K/

P. P.: A Szuezi csatorna a háborúban.
=1915. 39. 553. /K/

Gesztelyi Nagy László: Kecskemét és a Duna–Tisza csatorna.
=1944. 68. 295–310.

csavargók
Angol csavargó-rendszabályozás.
=1911. 35. 549–550. /K/

cseh korona
Mészárovits Tibor: A csehkorona devalvációjának gazdasági következményei.
=1936. 60. 206–213. /K/

cseh vagyonadó
Klug Emil: A Németosztrák, a cseh és a németbirodalmi egyszeri nagyvagyonadóról és vagyonszaporulati adóról.
=1920. 44. 552–586.

Csehszlovákia
Matlekovits Sándor: Csehország iparosai összehasonlítva Magyarországéival a népszámlálás adatai szerint.
=1917. 41. 3–13.

Drágasági indexszámok Magyarországon, Csehszlovákiában és Németországban.
=1923. 47. 94–95. /KK/

Th. L.: Csehszlovákia külkereskedelme az 1922. évben.
=1923. 47. 252–253. /KK/

Th. L.: A nagykereskedelem indexszámai Csehszlovákiában.
=1923. 47. 261. /KK/

A csehszlovák vasutak hossza és kocsiparkja.
=1923. 47. 343. /KK/

Th. L.: A csehszlovák üvegipar adatai.
=1923. 47. 444. /KK/

Th. L.: Csehszlovákia cukortermelése 1922–23. üzemi évben.
=1923. 47. 444. /KK/

Th. L.: Az ipari és kereskedelmi részvénytársaságok száma Csehszlovákiában.
=1923. 47. 444–445. /KK/

Th. L.: A dél csehországi ipar helyzete az 1922. évben.
=1923. 47. 445. /KK/

Th. L.: Csehszlovákia ipari és mezőgazdasági vállalatai az 1923. év végén.
=1923. 47. 865. /KK/

Csehszlovákia cukorrépatermése és cukortermelése az 1923/24. üzemi évben.
=1924. 48. 169–170. /KK/

Th. L.: Csehszlovákia 1923. évi külkereskedelmi mérlege.
=1924. 48. 170. /KK/

Kardos Béla: A vámháború hatása a Felvidék gazdasági életére és a csehszlovák fizetési mérleg.
=1932. 56. 819–824. /K/

Kardos Béla: Kartellek, új kartelltörvény és kartellstatisztika Csehszlovákiában.
=1934. 58. 510–512. /K/

Szentiványi József: A gabonamonopóliummal szerzett tapasztalatok a volt csehszlovák közgazdaságban.
=1943. 67. 552–569. /K/

csekk
Halász Sándor: Csekk- és zsíróforgalmunkról.
=1893/1. 17. 41–70.

Neumann Ármin: A csekk és annak törvényhozási szabályozása.
=1895. 19. 3–18.

Vajda Zoltán: A csekkrendszer elterjedésének nehézségeiről.
=1901. 25. 112–125.

Halász Sándor: A csekkbélyeg.
=1902. 26. 733–742.

Neumann Ármin: A csekk-törvénytervezetről.
=1904. 28. 411–422.

Halász Sándor: Codificationalis törekvések a csekkjog terén.
=1905. 29. 597–615.

Dencz Ákos: A Németbirodalom új (postai) csekkrendszere.
=1908. 32. 233–247.

Rusz Andor: A magyar csekktörvény.
=1909. 33. 1–15.

Zsengery Manó: A nemzetközi csekk és zsíróforgalomról.
=1909. 33. 647–666.

A nemzetközi postacsekkforgalom.
=1911. 35. 530–533. /K/

Varjassy Lajos: A nemzetközi csekk- és zsíróforgalom.
=1914. 38. 239–264.

Éber Antal: A csekkforgalom kiterjesztése.
=1949. 72. 1–8.

cselédek
Ifj. Návay Lajos: Gazdasági munkás- és cseléd-segélypénztárak szervezése.
=1901. 25. 85–94.

Mattyasovszky Miklós: A gazdasági munkások és cselédek biztosítása.
=1903. 27. 353–365.

A házi cselédek jogviszonyainak rendezése a Német Birodalomban.
=1911. 35. 545. /K/

Szeibert János: A mezőgazdasági munkásház- és cselédlakásépítés közületi támogatása.
=1939. 63. 46–81.

Csepel
Schäfer László: A csepeli kikötő első üzletéve.
=1931. 55. 396–400. /K/

cséplőgép
Németh József: Az arató-cséplőgép.
=1930. 54. 740–742. /K/

Csík vármegye
T. Nagy. Imre: Csíkmegye közgazdasági leírása. 1–3.
=1902. 26. 779–790., 847–868., 934–942.

csizmadiák
Margocsy Géza: A debreceni csizmadiák gazdasági és szociális helyzete.
=1916. 40. 622–637.

csokoládé
A svájci csokoládé-kivitel.
=1913. 37. 137. /K/

csőd
Német csődök apadása.
=1914. 38. 666. /K/

P. P.: Az orosz ipar csődje a német ipar támogatása nélkül.
=1915. 39. 130–131. /K/

cukor
Vaargha Gyula: Magyarország és Ausztria cukortermelése 1891-ben.
=1894. 18. 78–80. /K/

A cukorkérdés.
=1902. 26. 298–305.

A magyar cukoripar 1910-ben.
=1911. 35. 538–539. /K/

Francia cukoripar.
=1914. 38. 538–539. /K/

Payer Pál: Anglia gondoskodása cukorszükségletéről a háborúban.
=1915. 39. 755–759.

Lengyelország cukoripara a háború előtt.
=1917. 41. 149–151. /K/

Th. L.: A német cukortermelés az 1922–23. üzemi év becslés eredményei szerint.
=1923. 47. 247–248. /KK/

Th. L.: Csehszlovákia cukortermelése 1922–23. üzemi évben.
=1923. 47. 444. /KK/

Th. L.: A világ burgonya és cukorrépa termése az 1922. évben.
=1923. 47. 668–670. /KK/

Csehszlovákia cukorrépatermése és cukortermelése az 1923/24. üzemi évben.
=1924. 48. 169–170. /KK/

Th. L.: A világ cukortermelése és cukorfogyasztása az 1923/24-iki üzemi évben.
=1924. 48. 431–433. /KK/

Hirsch Albert: A cukorválság.
=1929. 53. 635–655.

Halász Ferenc: A londoni nemzetközi cukoregyezmény.
=1937. 61. 650–664.

Feszler Lajos: Cukorár és cukorfogyasztás.
=1940. 64. 159–168.

Dácia
Téglás Gábor: Régi súlymértékek. (A Daciával kereskedelemben állott aldunai és pontusmelléki görög gyarmatok kereskedelmi súlymértékei időszámításunk első századában.)
=1907. 31. 416–421. /K/

dalmát vasút
Szegh Dezső: A dalmát vasúti összeköttetés. (Az Ogulin–Knin-i és az unavölgyi vasút.)
=1910. 34. 611–624.

Dánia
Schumacher Sándor: Dán törvényjavaslat telekparcellák létesítéséről mezőgazdasági munkások számára.
=1898. 22. 365–380.

Szeberényi Lajos Zs[igmond].: A parasztkérdés a skandináv népeknél, különösen a dánoknál.
=1907. 31. 793–805.

A dán vasúti és hajózási jutalékrendszer.
=1909. 33. 859. /K/

A dán szakszervezetek 1909-ben.
=1910. 34. 653–654. /K/

Norvégia és Dánia külkereskedelme 1910-ben.
=1911. 35. 431–432. /K/

Sch.: Az új dán munkásvédelmi törvény.
=1914. 38. 54–56. /K/

Dánia mint Németország élelmiszerszállítója.
=1914. 38. 663–664. /K/

Dawes-terv
D. Á.: A ’Reichsbahn-Gesellschaft’ helyzete a Dawes-terv alapján.
=1925. 49. 181–182. /KK/

Óvári Papp Zoltán: A Dawes-tervezet válsága előtt.
=1927. 51. 809–813. /K/

De Viti de Marco, Antonio
Nőtel Rudolf: De Viti de Marco pénzügytani rendszere.
=1937. 61. 668–676. /K/

Debrecen
Margocsy Géza: A debreceni csizmadiák gazdasági és szociális helyzete.
=1916. 40. 622–637.

Margocsy Géza: A gubások gazdasági és szociális helyzete Debrecenben.
=1916. 40. 716–724.

Kovács Gábor: Háborús közgazdasági archívum a debreceni egyetemen.
=1917. 41. 650–661.

deficit
A svájci vasutak deficitje.
=1923. 47. 343. /KK/

Tímár László: A magyar állami szénbányák deficitjének megszüntetése.
=1948. 71. 25–38.

Dél-Amerika
A németség Dél-Amerikában.
=1916. 40. 580–583. /K/

Th. L.: A dél-amerikai húsipar.
=1923. 47. 90–91. /KK/

Anglia és az Egyesült Államok szénkivitele az egyes dél-amerikai államokba.
=1923. 47. 93. /KK/

Délkelet-Európa
Kürthy Sándor: Stabilizáció és közös tervgazdálkodás a délkelet-európai államokban.
=1947. 70. 314–328.

demográfia
XI. nemzetközi közegészségügyi és demográfiai kongresszus Bruxellesben.
=1903. 27. 480. /K/

Bud János: Demográfiai kérdések a Nemzetközi Statisztikai Intézet XI. ülésszakán, történeti fejlődésökben bemutatva.
=1908. 32. 11–31.

Kovács Gábor: A demográfia irodalma és az osztályokra tagozódás. – Adalékok az osztályok dinamikájához.
=1909. 33. 147–170.

Ferenczi Imre: A nemzetközi szociálpolitika demográfiai nehézségei.
=1933. 57. 518–547.

Denis, Hector
Neumann Ernő: Hector Denis (1842–1913). Nekrológ.
=1913. 37. 361–363.

devalváció
Ifj. Deseő Antal: A belga frank devalvációja.
=1936. 60. 82–84. /K/

Mészárovits Tibor: A csehkorona devalvációjának gazdasági következményei.
=1936. 60. 206–213. /K/

deviza
Devizák árfolyamváltozása a zürichi tőzsdén.
=1923. 47. 94. /KK/

Devizák árfolyamváltozása a zürichi tőzsdén.
=1923. 47. 447. /KK/

Devizák árfolyamváltozása a zürichi jegyzés alapján.
=1923. 47. 873. /KK/

Devizák árfolyamváltozása a zürichi jegyzés alapján.
=1924. 48. 171. /KK/

Külföldi fizetőeszközök árfolyamváltozása az MNB devizajegyzése alapján.
=1924. 48. 335. /KK/

Éber Antal: Devizagazdálkodás.
=1932. 56. 501–535.

Domány Gyula: Devizagazdálkodás és aranyvaluta.
=1933. 57. 452–461. /K/

Domány Gyula: A magyar devizagazdálkodás.
=1936. 60. 177–194.

devizajegyzés
Fizetőeszközök árfolyamváltozása az MNB devizajegyzései alapján.
=1924. 48. 439. /KK/

devizaközpont
Változások a magyar devizaközpont devizajegyzéseiben.
=1923. 47. 93. /KK/

A magyar devizaközpont jegyzései.
=1923. 47. 164. /KK/

A magyar devizaközpont jegyzései.
=1923. 47. 253. /KK/

A magyar devizaközpont jegyzései.
=1923. 47. 340. /KK/

A magyar devizaközpont jegyzései.
=1923. 47. 446. /KK/

Külföldi fizetőeszközök árfolyamváltozásai a magyar devizaközpontban.
=1923. 47. 794–795. /KK/

Külföldi fizetőeszközök árfolyamváltozásai a magyar devizaközpont jegyzései alapján.
=1923. 47. 873. /KK/

Külföldi fizetőeszközök árfolyamváltozásai a magyar devizaközpont jegyzései alapján.
=1924. 48. 171. /KK/

Dibblee
Neubauer Ferenc: ’Érték’ vagy ’ár’. (Cairnes – Conrad – Dibblee.)
=1914. 38. 429–455.

Diehl, Karl
H. F.: Karl Diehl (1864–1943). Nekrológ.
=1943. 67. 947–948. /K/

díjátvitel
Fehér Gyula: A biztosítási díjátvitelek kérdése.
=1917. 41. 631–644.

díjszabás
Neumann Károly: A magyar külkereskedelmi statisztika vasúti díjszabási tanulságai.
=1923. 47. 598–616.

Gärtner József: A vasúti díjszabási politika fogalma.
=1944. 68. 219–222. /K/

dinamikai közgazdaság-tudomány
Theiss Ede: Dinamikai közgazdaságtudomány és társadalmi folyamat.
=1947. 70. 129–155.

díszázsió
Müller Vilmos: A készfizetések és a díszázsió kérdése a magyar bank-ankéton.
=1908. 32. 656–676.

diszkontpolitika
Domány Gyula: A jegybankok diszkontpolitikája.
=1927. 51. 513–515. /K/

dohánygyár
Bányász László: Munkásviszonyok és munkásjóléti intézmények a m. kir. dohánygyárakban.
=1906. 30. 577–590.

Bányász László: Munkásjóléti intézmények a m. kir. dohánygyárakban.
=1906. 30. 805–829.

Vita a dohánygyári munkásviszonyokról.
=1907. 31. 139–143. /K/

dohánykertészek
Ifj. Návay Lajos: A termelők és dohánykertészek közötti jogviszony szabályozásáról szóló törvényjavaslat.
=1900. 24. 863–871.

dollárvaluta
Judik József: Aranyvaluta és dollárvaluta.
=1928. 52. 53–57. /K/

drágaság
Fenyvessy József: A drága kenyér.
=1898. 22. 89–110.

Varró István gyűjt. – Tonelli Sándor gyűjt.: Adatok a drágaság kérdésének bibliográfiájához. 1–2.
=1910. 34. 290–300.; 1911. 35. 140–144. /K/

Tonelli Sándor – Wolff Vilmos: Adalékok az élelmiszerdrágaság kérdéséhez.
=1910. 34. 583–610.

Drágasági szaktanácskozmány. GYOSZ-ankét.
=1910. 34. 883–884. /K/

Tonelli Sándor: Drágasági szaktanácskozmány.
=1911. 35. 59–62. /K/

T. S.: Statisztika és drágaság.
=1911. 35. 66–68. /K/

T. S.: Polémiák a drágaság körül.
=1911. 35. 68–72. /K/

A Nemzetközi Statisztikai Intézet és a drágaság kérdése.
=1911. 35. 138. /K/

Tonelli Sándor: A drágaság kérdése Magyarországon 1901–1910-ben.
=1911. 35. 145–173.

Heller Farkas: A drágaság kérdése elméleti világításban. 1–2.
=1911. 35. 301–342., 385–418.

Varga Jenő: A világpiaci drágulás nagysága és okai.
=1911. 35. 487–504.

Tonelli Sándor: A vámvédelem és a drágaság.
=1911. 35. 505–522.

Tonelli Sándor: A közvetítő kereskedelem és a drágaság.
=1911. 35. 579–587.

Varga Jenő: Az aranytermelés és a drágaság.
=1911. 35. 588–601.

T. S.: Tanulmányok a drágaság kérdéséről.
=1912. 36. 46–48. /K/

T. S.: Adalékok a drágaság kérdéséhez.
=1912. 36. 844–848. /K/

Tonelli Sándor gyűjt.: Adatok a drágaság kérdésének bibliográfiájához.
=1913. 37. 60–63. /K/

Mattyasovszky Miklós: A drágaság és a fogyasztás.
=1913. 37. 427–437.

T. S.: A drágaság kérdéséhez.
=1913. 37. 764–766. /K/

Tomaschoff Albert: A drágaság kérdése a párizsi statisztikai társaságban.
=1914. 38. 402–406. /K/

Beck Dénes: Gazdasági életünk a jövőben, különösen a drágaság-, vám- és pénzkérdés szempontjából.
=1917. 41. 564–576.

Dálnoki-Kováts Jenő: A megélhetés drágulása a háború kitörése óta.
=1921. 45. 264–292.

Jankovich Béla: A drágaság hazánkban és a piac helyzete.
=1922. 46. 1–27.

Dálnoki-Kováts Jenő: A megélhetés drágaságának jelzőszámai.
=1922. 46. 492–496.

Drágasági indexszámok Magyarországon, Csehszlovákiában és Németországban.
=1923. 47. 94–95. /KK/

Dálnoki-Kováts Jenő: Drágaság és hatósági beavatkozás.
=1924. 48. 359–375.

drágulás
Beck Dénes: A pénz megdrágulásának oka.
=1906. 30. 33–39.

Futó Mihály: Malestroit és Bodin vitája a drágulás okairól.
=1938. 62. 815–820. /K/

Drezda
Bokor Dávid: A drezdai Gehe-Stiftung.
=1901. 25. 302–303. /K/

Duna
Téglás Gábor: Régi súlymértékek. (A Dáciával kereskedelemben állott aldunai és pontusmelléki görög gyarmatok kereskedelmi súlymértékei időszámításunk első századában.)
=1907. 31. 416–421. /K/

Szegh Dezső: A Duna–Adria vasút.
=1910. 34. 221–260.

A Dunáról, mint közlekedési útról.
=1912. 36. 340–342. /K/

Kvassay Jenő: A nemzetközi Duna és Magyarország.
=1913. 37. 364–398.

Az észak-német víziutak kapcsolata a Dunával.
=1916. 40. 372–374. /K/

Tonelli Sándor: A Dunakonferencia.
=1916. 40. 705–715.

Matlekovits Sándor: A Duna Közép-Európának gazdasági ütőere.
=1917. 41. 689–713.

Kvassay Jenő: A Duna-torkolat hajózásának kérdései.
=1918. 42. 630–636. /K/

Seraphin, Hans Jürgen: A Dunavidék és a Feketetengermellék mezőgazdaságának beilleszkedése az európai kontinens kialakulóban lévő gazdasági közösségére.
=1942. 66. 583–592. /K/

Gesztelyi Nagy László: Kecskemét és a Duna–Tisza csatorna.
=1944. 68. 295–310.

Dunántúl
Milhoffer Sándor: A Dunántúl gazdasági bajairól.
=1904. 28. 433–444.

Düsseldorf
Fenyvessy József: A düsseldorfi nemzetközi munkáslakásügyi kongresszus.
=1902. 26. 791–796. /K/

Guothfalvy Dorner Zoltán: A düsseldorfi társadalom- és gazdaságtudományi múzeum.
=1929. 53. 584–587. /K/

Economist folyóirat
T. S.: Az Economist folyóirat centenáriumához.
=1943. 67. 949–950. /K/

Edgeworth, Francis Isidro
H. F.: Francis Isidro Edgeworth (1845–1926). Nekrológ.
=1926. 50. 477–478. /K/

egészségügy
Szántó Menyhért: Balesetügyi, iparegészségügyi és munkásjóléti kiállítás Budapesten.
=1907. 31. 649–660.

Nemzetközi lakásegészségügyi kongresszus.
=1911. 35. 523–524. /K/

Közegészségügyi szaktanácskozmány.
=1912. 36. 54–55. /K/

Egészségügyi világstatisztika.
=1912. 36. 277–278. /K/

egyenes adó
Pólya Jakab: Az egyenes adók reformja.
=1893/1. 17. 677–710.

Az egyenes adók reformja.
=1894. 18. 13–45.

Az egyenes adók reformja.
=1895. 19. 700–722.

Hegedűs Lóránt: A magyar egyenes adózás kifejlődése. 1–3.
=1900. 24. 190–208., 581–594., 661–676.

Teleszky János: A magyar, a porosz és az osztrák egyenesadó-rendszerek. 1–2.
=1900. 24. 421–435., 501–518.

Exner Kornél: A magyar egyenes adók reformjának ismertetése.
=1907. 31. 721–753.

Radnai Béla: Az egyenes adók új reformjáról.
=1908. 32. 534–549.

Egyesült Államok ld. Amerikai Egyesült Államok

egyetem
Sugár Ignác: Közgazdasági egyetem.
=1912. 36. 92–98.

Balogh Elemér: A közgazdasági egyetem.
=1913. 37. 268–276.

Hallóssy István: A kir. József Műegyetem közgazdasági szemináriumának hároméves működése.
=1917. 41. 645–649.

Kovács Gábor: Háborús közgazdasági archívum a debreceni egyetemen.
=1917. 41. 650–661.

Egyetemi magántanári próbaelőadások.
=1947. 70. 354–360. /K/

egyház
Jekelfalussy József: Az egyházpolitikai törvények hatása. 1–2.
=1898. 22. 799–816., 882–890.

Gesztelyi Nagy László: Az egyházi adózásról.
=1936. 60. 84–90. /K/

Egyiptom
Sch.: Egyiptom külkereskedelme 1914-ben.
=1915. 39. 431. /K/

egykéz
Oberding József György: A szövetkezeti mozgalom és az egykéz.
=1942. 66. 873–884. /K/

éhínség
Küzdelem az éhínség ellen Oroszországban.
=1914. 38. 541–544. /K/

éjjeli munka
Guothfalvy Dorner Zoltán: A fiatalkorúak, gyermekek és nők éjjeli munkájának kérdése és textilipari versenyképességünk.
=1930. 54. 510–517. /K/

eladósodás
Kármán Elemér: Az Osztrák-Magyar Monarchia eladósodásához.
=1900. 24. 145–147. /K/

Rieger László: Külföldi kölcsöneink és eladósodásunk 1929-ben.
=1930. 54. 506–510. /K/

Ladányi Dezső: Magyarország külföldi eladósodása.
=1933. 57. 20–91.

elbocsátás
Munkabeszüntetések és kizárások Ausztriában az 1909. évben.
=1911. 35. 846–847. /K/

Sztrájkok és kizárások Németországban 1912-ben.
=1913. 37. 837. /K/

Sch.: Sztrájkok és kizárások Ausztriában 1912-ben.
=1914. 38. 134–135. /K/

elektroipar
Neményi Endre: Németország elektroipara és a villamosítás.
=1929. 53. 270–280. /K/

élelmezés
Bosnyák Béla: Vidéki városok élelmezése.
=1911. 35. 696–699. /K/

Szabó Ferenc: Háborús idők közélelmezési tanulságai.
=1915. 39. 217–244.

Czettler Jenő: Közélelmezési kérdések a háború után.
=1916. 40. 46–62.

Kircz Andorné: Városi családok élelmezési viszonyai Németországban a háború második évében háztartási számadások alapján.
=1917. 41. 682–685. /K/

Éber Ernő: Anglia gyomra.
=1936. 60. 762–766. /K/

Újlaki Nagy Árpád: Mezőgazdasági termelésünk és népélelmezésünk az évszázadok folyamán.
=1948. 70. 75–98.

élelmiszer
Tonelli Sándor – Wolff Vilmos: Adalékok az élelmiszergazdaság kérdéséhez.
=1910. 34. 583–610.

Élelmiszerár-megállapító központ [Ausztriában].
=1911. 35. 634. /K/

Dánia mint Németország élelmiszerszállítója.
=1914. 38. 663–664. /K/

elemi csapások
Milhoffer Sándor: Elemi csapások a mezőgazdaságban.
=1898. 22. 178–192. /K/

életbiztosítás
Éber Antal: Az életbiztosítás a földhitel szolgálatában. Észrevételek Havas Miksa cikkére.
=1893/1. 17. 190–194.

Havas Miksa: Az életbiztosítás a földhitel szolgálatában. Válasz Éber Antalnak.
=1893/1. 17. 194–198.

Havass Rezsö: A magyar biztosítási törvényjavaslat az életbiztosítás szempontjából.
=1896. 20. 678–712.

Altenburger Gyula: Állami ellenőrzés az életbiztosítás terén.
=1898. 22. 147–164.

Poór Jakab: Az élet- és kárbiztosítási díjtartalékok elhelyezéséről.
=1901. 25. 104–111.

Tonelli Sándor: Az életbiztosítás monopóliuma Olaszországban.
=1911. 35. 377–384.

Fehér Gyula: Háború-kockázat az életbiztosításban.
=1916. 40. 96–114.

Havas Miksa: A fokozott kockázat az életbiztosításban.
=1918. 42. 145–171.

életszínvonal
Kircz Andorné: Bécsi munkások életviszonyai a háború előtt háztartási számadások alapján.
=1917. 41. 538–563.

Dálnoki-Kováts Jenő: Árszínvonal, munkabér és életszínvonal 1921-ben.
=1922. 46. 64–74.

élettartam
Bud János: Népünk halandósága és élettartama. 1–2.
=1907. 31. 229–239., 320–342.

élettér
Dékány István: A gazdasági élet fokai és az ’élettérgazdaság’.
=1940. 64. 539–575.

Guothfaly Dorner Zoltán: Nagy gazdasági tér.
=1941. 65. 435–449.

Nemény Vilmos Béla: A nagytérgazdaság elméletéről.
=1942. 66. 342–356.

Újlaki Nagy Árpád: A nyugat-európai nagyélettér.
=1944. 68. 206–218.

elevátor
Miklós Ödön: A gabona-elevátorokról. 1–3.
=1894. 18. 85–99., 173–184., 527–539.

elítélhetőség
Földes Béla: Az elítélhetőség matematikai és statisztikai alapjairól.
=1906. 30. 1–13.

ellátás
Ferenczi Imre: A hadirokkantak és hadihátrahagyottak ellátásának reformja.
=1917. 41. 769–811.

Éber Ernő: A mezőgazdasági üzemnagyság-csoportok része a piac ellátásában.
=1940. 64. 62–66. /K/

elmélet statisztika
Bud János: Elméleti, gazdasági és morálstatisztikai kérdések a Nemzetközi Statisztika Intézet XI. ülésszakán. 1–2.
=1908. 32. 391–399., 461–470.

elnéptelenedés
Franciaország elnéptelenedése.
=1910. 34. 649–652. /K/

elővételi ügylet
Kállay Miklós: Gabonaelővételi ügylet.
=1900. 24. 218–220. /K/

Első Magyar Általános Biztosító Társaság
Az Első Magyar Általános Biztosító Társaság 1906. évi mérlege.
=1907. 31. 145. előtti 1 t.

Az Első Magyar Általános Biztosító Társaság 1909. évi mérlege.
=1910. 34. 221. előtti 1 t.

Első Magyar Általános Biztosító Társaság 1910. évi mérlege.
=1911. 35. 225. előtti 1. t.

Elster, Ludwig
H. F.: Ludwig Elster (1856–1935). Nekrológ.
=1936. 60. 195. /K/

eltartottak
Vizneker Antal: Magyarország népességének foglalkozási viszonyai a keresők és az eltartottak megkülönböztetésével.
=1893/1. 17. 656–670. /K/

Gábor László: A kisipar által eltartott népesség Magyarországon.
=1936. 60. 338–340. /K/

élve születés
Kovács Gábor: Házasságkötés és élveszületések. – Adalékok az osztályok dinamikájához. –
=1909. 33. 289–313.

emberi munka
Nagy Dénes: Az emberi munka bölcseletéhez. 1–2.
=1916. 40. 827–842.; 1917. 41. 63–70.

Keszler Gyula: Az emberi munkavégzés tökéletesítésének lehetősége a mezőgazdaságban az ipari tapasztalatok nyomán.
=1944. 68. 340–350.

energiagazdálkodás
Klár János: Az állam (közület) és magángazdaság szerepe a villamos energiagazdálkodásban.
=1944. 68. 46–58.

engária
Ifj. Návay Lajos: Robot és engária.
=1901. 25. 729–739.

Enyedy Lukács
Enyedy Lukács (1845–1906). Nekrológ.
=1906. 30. 483–484. /K/

építkezés
Thirring Gusztáv: Budapest építőipara és építkezései.
=1900. 24. 436–459.

Th. L.: Építkezések a német nagyvárosokban az 1922. év folyamán.
=1923. 47. 445. /KK/

építőipar
Thirring Gusztáv: Budapest építőipara és építkezései.
=1900. 24. 436–459.

Mattyasovszky László: Az építőipari törvénytervezet.
=1926. 50. 177–178. /K/

Villányi András: A német építőipar időszerű kérdései.
=1937. 61. 397–399. /K/

épületek
Róth Pál: Az épületek tűzkárbiztosításáról szóló osztrák törvényjavaslat.
=1898. 22. 75–88.

érdekképviselet
Tonelli Sándor: Az érdekképviselet.
=1912. 36. 656–677.

Tonelli Sándor: Érdekképviseleti tisztviselők képzése. 1–2.
=1913. 37. 261–267., 330–334.

Vágó József: Érdekképviseleti tisztviselők képzése.
=1913. 37. 715–719.

Németh József: Mezőgazdasági törvényes érdekképviseletünk és működése.
=1930. 54. 878–909.

Tonelli Sándor: A korporációs állam érdekképviseletei.
=1940. 64. 37–48.

Hévey László: Mezőgazdasági érdekképviseletünk kialakulása.
=1941. 65. 332–347.

Tonelli Sándor: A német közgazdasági érdekképviseletek átszervezése.
=1942. 66. 334–341.

Erdély
Telekes Simon: Hogyan és hol lehetne az erdélyrészi vármegyékben fonó-szövő ipart teremteni?
=1900. 24. 378–382.

Bodor Antal: Az erdélyrészi pénzintézetek.
=1904. 28. 923–937.

Barabás Endre: Az erdélyrészi népfajok birtokaránya.
=1905. 29. 817–836.

Jancsó Benedek: Az erdélyrészi népfajok birtokaránya.
=1906. 30. 563–568. /K/

Csérer Lajos: Havasalji határgazdasági rendszerek Erdélyben.
=1913. 37. 577–587.

Csérer Lajos: Új falusi középosztály Erdélyben.
=1914. 38. 298–310.

Csérer lajos: A jövendő hazai ’Stájerföld’ [Erdély].
=1915. 39. 491–500.

Csérer Lajos: Az erdélyi mezőgazdaság földrajzi vázlata.
=1915. 39. 824–840.

Csérer Lajos: Vázlatok az erdélyi falusi társadalom fejlődéséről.
=1916. 40. 496–502.

Csérer Lajos: Az erdélyi gazdasági kamaráról.
=1918. 42. 132–137.

Th. L.: Erdély fakivitele és fafogyasztása az 1922. évben.
=1923. 47. 249. /KK/

Móricz Miklós: Erdély gazdasági élete a román uralom első tíz éve alatt.
=1929. 53. 712–743.

Nádas Rózsa: Szövetkezetek Erdélyben.
=1940. 64. 590–616., 1 t.

Surányi-Unger Tivadar: Az országgyarapodás gazdasági hatásai.
=1940. 64. 683–700.

Pongrácz Kálmán: Erdély és a Székelyföld gazdasági problémái.
=1940. 64. 797–843.

erdő
Hajdú László: Az erdőterület és annak tulajdoni viszonyai Poroszországban.
=1895. 19. 281–283. /K/

Németh József: Ó-Szerbia és Szerb-Macedónia erdei.
=1915. 39. 841–854.

erkölcs
Mahler Sándor: Erkölcs és pénzügyek.
=1925. 49. 226–246.

Diczig Alajos: Adóerkölcs és adóteher.
=1936. 60. 302–315.

erőművek
Svédország állami vízierőművei.
=1915. 39. 857. /K/

érték
Navratil Ákos: Az értékről. 1–2.
=1898. 22. 523–543., 584–602.

Neubauer Ferenc: ’érték’ vagy ’ár’. (Cairnes – Conrad – Dibblee.)
=1914. 38. 429–455.

Mezey Lajos: A javak értéke.
=1914. 38. 549–557.

Polgár László: Az érték fogalma a matematikai gazdaságelméletben.
=1933. 57. 568–573. /K/

értékállandóság
Makai Ernő: A pénz értékállandóságának problémája. 1–2.
=1916. 40. 456–469., 592–621.

értékelés
Pikker Károly: Értékelés és ár.
=1911. 35. 466–486.

értékelmélet
Heller Farkas: A határhaszonelmélet és az uralkodó értékelméletek. 1–2.
=1906. 30. 110–121., 176–185.

Jankovch Béla: Az értékelmélet mechanikai alapelveiről.
=1906. 30. 145–164.

Vita az értékelmélet mechanikai alapelveiről.
=1906. 30. 209–210. /K/

Jankovich Béla: Az értékelmélet mechanikai alapelvei s a termelés és forgalom gazdasági tényezőiről.
=1906. 30. 440–455.

Jankovich Béla: Az értékelmélet mechanikai alapelvei: a termények értékelése és elosztása.
=1907. 31. 289–319.

Dékány István: Böhm-Bawerk értékelméletéről.
=1912. 36. 162–172.

Dékány István: Az érték- és árjelenségek törvényeinek vizsgálata.
=1917. 41. 81–107.

Balás Károly: Megjegyzések két új pénzértékelméletről.
=1917. 41. 157–166.

értékesítés
Ihrig Károly: Az amerikai gazdák értékesítési szervezetei.
=1929. 53. 656–666.

Pálinkás András: A gyapjúértékesítés megszervezése a közszállítások útján.
=1934. 58. 168–171. /K/

Rácz Jenő: A kivitel szerepe a mezőgazdasági termés értékesítésénél.
=1936. 60. 488–498. /K/

Hubay Sándor: A búzaértékesítés problémája.
=1940. 64. 238–257.

értékpapír
Törvényjavaslat az értékpapír-forgalmi adóról.
=1900. 24. 383–388. /K/

A budapesti értéktőzsde jegyzései az értékpapírok árfolyamváltozásáról.
=1923. 47. 166. /KK/

Értékpapírok árfolyamváltozásai a budapesti értéktőzsdén.
=1923. 47. 448. /KK/

Értékpapírok árfolyamváltozása a budapesti értéktőzsdén.
=1923. 47. 794. /KK/

Értékpapírok árfolyamváltozásai a budapesti értéktőzsdén.
=1923. 47. 875. /KK/

Értékpapírok árfolyamváltozása a budapesti értéktőzsdén.
=1924. 48. 171. /KK/

Értékpapírok árfolyamváltozása a budapesti értéktőzsdén.
=1924. 48. 325. /KK/

Értékpapírok árfolyamváltozása a budapesti értéktőzsdén és a szemestermények árfolyamváltozása a budapesti árutőzsdén.
=1924. 48. 439–440. /KK/

Hajdrik Sándor: A pénzintézetek valuta- és értékpapírtárcája az infláció idején.
=1926. 50. 796–801. /K/

Buday Gyula: Külföldi értékpapír-emissiók a New-York-i tőzsdén.
=1928. 52. 504–511. /K/

Mannheimer Ernő: Értékpapírpiac és gazdasági helyzet.
=1931. 55. 625–627. /K/

értékszámítás
Farkas László: A termelő munka értékszámítása.
=1919. 43. 271–284.

értéktöbblet
Jankovich Béla: Értéktöbblet és gazdasági haszon.
=1908. 32. 217–232.

Jankovich Béla: Értéktöbblet és földjáradék.
=1908. 32. 801–818.

értéktőzsde
Árfolyamváltozás a budapesti értéktőzsdén.
=1923. 47. 94. /KK/

A budapesti értéktőzsde jegyzései az értékpapírok árfolyamváltozásáról.
=1923. 47. 166. /K/

Árfolyamváltozások a budapesti értéktőzsdén.
=1923. 47. 255. /KK/

Árfolyamváltozások a budapesti értéktőzsdén.
=1923. 47. 342. /KK/

Értékpapírok árfolyamváltozásai a budapesti értéktőzsdén.
=1923. 47. 448. /KK/

Értékpapírok árfolyamváltozása a budapesti értéktőzsdén.
=1923. 47. 794. /KK/

Flessig Sándor: Az értéktőzsde jelentőségéről.
=1923. 47. 810–815.

Értékpapírok árfolyamváltozásai a budapesti értéktőzsdén.
=1923. 47. 875. /KK/

Értékpapírok árfolyamváltozásai a budapesti értéktőzsdén.
=1924. 48. 171. /KK/

Értékpapírok árfolyamváltozásai a budapesti értéktőzsdén.
=1924. 48. 335. /KK/

Értékpapírok árfolyamváltozásai a budapesti értéktőzsdén és a szemestermények árfolyamváltozása a budapesti árutőzsdén.
=1924. 48. 439–440. /KK/

Buday Gyula: A New York-i értéktőzsde és pénzpiac.
=1928. 52. 363–366. /K/

Kuba János: Az értéktőzsde eseményei az aranymérlegtől napjainkig.
=1935. 59. 224–230. /K/

értékzáradék
Schneller György: Értékzáradék és kongruens fedezet.
=1944. 68. 28–45.

értelmiség
Jekelfalussy József: Értelmiségünk és a magyarság.
=1894. 18. 501–526.

Sugár Ignác: A honoratior-osztály helyzete.
=1897. 21. 829–868.

Erzsébet királyné
Erzsébet királyné (1837–1898). Nekrológ.
=1898. 22. 581–583.

Essen
Nemesné M. Márta: Az esseni munkáslakásokról.
=1908. 32. 560–564. /K/

etika
Ráth Zoltán: Közgazdaságtan és etika.
=1894. 18. 1153–1179.

Balás Károly: Közgazdasági érdekű etikai tulajdonságok.
=1911. 35. 1–14.

Balás Károly: Pénzügyi etika.
=1935. 59. 137–153.

Takaróné Gáll Beatrix: Egyén és közösség a gazdaságetika nézőpontjából.
=1941. 65. 860–868.

étkezőkocsik
Háló, étkező és büfékocsik közlekednek a Magy. Kir. Államvasutak vonalain 1911. évi május hó 1-től kezdve.
=1911. 35. 377. előtti 1 t.

Eucken, Walter
Heller Farkas: Walter Eucken közgazdaságtana.
=1941. 65. 894–900. /K/

eugenika
Hoffmann Géza: A népesség csökkenő szaporodása és a fajegészségügy (eugenika).
=1914. 38. 526–527. /K/

Európa
Vargha Gyula: Európa népességének növekedése.
=1893/1. 17. 762–774. /K/

Hajdú László: Az Amerikai Egyesült Államok kereskedelmi külforgalma 1790 óta, különös tekintettel az Európával való forgalomra.
=1894. 18. 1054–1070. /K/

C. J.: Árhullámzás a legutolsó félszázad alatt Európában.
=1899. 23. 678–684. /K/

Matlekovits Sándor: Az európai kereskedelmi politika és Észak-Amerika egyesült államai.
=1907. 31. 145–180.

X. Y.: Az amerikai vagyonosok európai útiköltsége.
=1908. 32. 143–144. /K/

A munkásbiztosítás Európában.
=1910. 34. 661–662. /K/

Az iparfelügyelet Európában.
=1911. 35. 704–707. /K/

Móricz Miklós: Az európai egyensúly gazdasági alapjai.
=1914. 38. 628–634.

P. P.: Európai háború – amerikai közgazdaság. 1–3.
=1915. 39. 421–430., 547–551., 640–644. /K/

Az európai kőolajtermelés a háborúban.
=1915. 39. 563–564. /K/

P. P.: A háború és az európai országok jegybankjai.
=1915. 39. 797–802. /K/

Klasz Paula: Az Egyesült Államok és az európai háború.
=1916. 40. 126–132. /K/

Székely Artúr: A közép-európai gazdasági szövetség gondolatának története, különösen a XIX. században.
=1916. 40. 518–536.

Matlekovits Sándor: A Duna Közép-Európának gazdasági ütőere.
=1917. 41. 689–713.

Anglia szénkivitele az egyes európai államokba.
=1923. 47. 93. /KK/

Dréhr Imre: A feldarabolt Magyarország – Európa gazdasági válsága.
=1923. 47. 633–645.

Ferenczi Imre: A kontinentális munkásvándorlások szabályozása Európában.
=1924. 48. 199–226.

Th. L.: Európa légi forgalma az 1923. évben.
=1924. 48. 330–331. /KK/

Hantos Elemér: Közép-Európa gazdasági problémái a világgazdasági konferencia előtt.
=1927. 51. 47–73.

Jacobi Olivér: Európa racionalizálása.
=1928. 52. 209–224.

Schäfer László: A vasúti fuvarozás új rendje Közép-Európában.
=1928. 52. 264–271. /K/

Bruchsteiner Imre: Adatok az európai városok lakásproblémájához.
=1928. 52. 621–627. /K/

Freymark, Hermann: A közép-európai kereskedelmi politika céljai és útjai.
=1929. 53. 609–622.

Ferenczi Imre: Az európai munkapiac és a világnépesedés irányzata.
=1931. 55. 441–471.

Balogh Tamás: Közép-Európa külföldi kölcsönei és a magánbankrendszer reformja.
=1932. 56. 306–328.

Rassay Gyula: A bankok szerepe az európai hitelválságban.
=1933. 57. 395–422.

Rácz Jenő: A közép-európai búzagazdálkodás mérlege az 1933–34. gazdasági évben.
=1933. 57. 785–792. /K/

Horváth Jenő: Magyarország az európai gazdaságban 1815–1920. 1–2.
=1935. 59. 71–97., 191–218.

Székely Artúr: Közép-európai kereskedelempolitika.
=1936. 60. 594–608.

Surányi-Unger Tivadar: Magyar jólét az új Közép-Európában.
=1939. 63. 355–371.

Varga István: Az európai háború és az árkérdés.
=1940. 64. 149–158.

Seraphin, Hans Jürgen: A Dunavidék és a Feketetengermellék mezőgazdaságának beilleszkedése az európai kontinens kialakulóban lévő gazdasági közösségébe.
=1942. 66. 583–592. /K/

Éber Ernő: A tengerentúli gabonatermés és gabonapiac figyelemmel az európai gabonatermelésre.
=1944. 68. 70–74. /K/

Újlaki Nagy Árpád: A nyugat-európai nagyélettér.
=1944. 68. 206–218.

Kürthy Sándor: Stabilizáció és közös tervgazdálkodás a délkelet-európai államokban.
=1947. 70. 314–328.

exlex
Exner Kornél: Az exlex a pénzügyi jog szempontjából.
=1903. 27. 333–352.

Vita az exlexről a pénzügyi jog szempontjából.
=1903. 27. 477–479. /K/

export
Tojásexport.
=1911. 35. 637–639. /K/

Sz. Gy.: Aktuális tengerhajózási és exportkérdésekről.
=1912. 36. 484–498.

Sidó Zoltán: Magyarország exportja a világgazdaságban.
=1927. 51. 786–802.

Futó Mihály: Az állami exporthitel-biztosítás.
=1939. 63. 95–106. /K/

ezüst
Óvári Papp Zoltán: Alkalmas-e az ezüst vagy a platina az arany pótlására?
=1931. 55. 226–230. /K/

fafogyasztás
Th. L.: Erdély fakivitele és fafogyasztása az 1922. évben.
=1923. 47. 249. /KK/

fagyasztott hús
Argantína fagyasztott és hűtött húsgyártása.
=1912. 36. 523–524. /K/

faj
Csikós-Nagy Béla: A faj és a gazdaság viszonya az új német gazdaságelméleti irodalomban.
=1940. 64. 52–58. /K/

fajegészségtan
Magyar Fajegészségtani és Népesedéspolitikai Társaság.
=1917. 41. 880. /K/

fajegészségügy
Hoffmann Géza: A népesség csökkenő szaporodása és a fajegészségügy (eugenika).
=1914. 38. 526–527. /K/

Gyakorlati fajegészségügy.
=1918. 42. 288. /K/

Hoffmann Géza: A sokgyermekű család közvetlen gazdasági támogatása fajegészségügyi szempontból.
=1918. 42. 610–619.

fakivitel
Th. L.: Erdély fakivitele és fafogyasztása az 1922. évben.
=1923. 47. 249. /KK/

Falk Zsigmond
Váradi Antal: Falk Zsigmond lovag (1831–1913). Nekrológ.
=1913. 37. 145–146.

falu
Braun Róbert: Falusi élet Amerikában. (Sunderland, Mass.)
=1910. 34. 49–61.

Csérer Lajos: Új falusi középosztály Erdélyben.
=1914. 38. 298–310.

Csérer Lajos: Vázlatok az erdélyi falusi társadalom fejlődéséről.
=1916. 40. 496–502.

Gaál Jenő: A falu gondozása.
=1918. 42. 289–328.

Gesztelyi Nagy László: Mezőgazdaságfejlesztő törvény eredményeinek biztosítása. Mintafalvak szövetségének megalakítása.
=1943. 67. 894–906.

Farkas Jenő
Mandelló Gyula: Farkas Jenő (1865–1900). Nekrológ.
=1900. 24. 320–321.

fasiszta bankárszövetség
Holzweber Imre: A fasiszta bankárszövetség.
=1931. 55. 509–513. /K/

fasizmus
Varga István: A fasizmus gazdaságpolitikája.
=1934. 58. 570–594.

Federal Reserve Board
Judik József: A Federal Reserve Board 1928. évről szóló jelentése.
=1929. 53. 580–584. /K/

fegyverkezés
Pereszlényi Pál: A Németbirodalom fegyverkezési költségei.
=1914. 38. 787–792. /K/

Varga István: A fegyverkezési világkonjunktúra.
=1937. 61. 512–517. /K/

Ifj. Reitzer Béla: Szociálpolitika a felfegyverkezés és a háború között.
=1939. 63. 961–971. /K/

Fekete-tenger
Seraphin, Hans Jürgen: A Dunavidék és a Feketetengermellék mezőgazdaságának beilleszkedése az európai kontinens kialakulóban lévő gazdasági közösségébe.
=1942. 66. 583–592. /K/

felekezeten kívüliek
Buday László: Felekezeten kívüliek.
=1897. 21. 663–681.

Fellner Frigyes
Éber Antal: Fellner Frigyes (1871–1945). Nekrológ.
=1946. 69. 15–22. /K/

Fellner Frigyes, ifj.
Surányi-Unger Tivadar: Ifj. Fellner Frigyes (1908–1940). Nekrológ.
=1940. 64. 633–636. /K/

Felvidék
Móricz Miklós: A Felvidék gazdasági élete Trianon óta.
=1932. 56. 107–123.

Kardos Béla: A vámháború hatása a Felvidék gazdasági életére és a csehszlovák fizetési mérleg.
=1932. 56. 819–824. /K/

Surányi-Unger Tivadar: Az országgyarapodás gazdasági hatásai.
=1940. 64. 683–700.

Frisch Ferenc: A felvidéki és kárpátaljai rokkantsági, öregségi és haláleseti kötelező biztosítás rendezése.
=1940. 64. 883–923.

fémstatisztika
Fémstatisztika.
=1912. 36. 775–777. /K/

fémtermelés
Nemzetközi fémtermelési statisztika.
=1911. 35. 629–630. /K/

Th. L.: A világ 1923. évi fémtermelése.
=1924. 48. 436–437. /KK/

fényűzési forgalmi adó
Naményi Ernő: A fényűzési forgalmi adó áthárítási lehetőségei.
=1925. 49. 629–631. /K/

fertőző betegségek
Köllner Károly: Szegénység és fertőző betegségek.
=1900. 24. 367–377.

fiatalkorúak
Gouthfalvy Dorner Zoltán: A fiatalkorúak, gyermekek és nők éjjeli munkájának kérdése és textilipari versenyképességünk.
=1930. 54. 510–517. /K/

filozófia
Nagy Dénes: Filozófia a közgazdaságtanban.
=1926. 50. 458–472.

Navratil Ákos: Közgazdaságtan és filozófia.
=1927. 51. 305–323.

Kisléghi Nagy Dénes: Magyar társadalomfilozófia.
=1934. 58. 61–65. /K/

finn gazdasági élet
Harmaja, Leo: A finn gazdasági élet fejlődése és jelenlegi állása.
=1928. 52. 765–777.

finn munkaközvetítés
Az új finn munkaközvetítő törvény.
=1911. 35. 549. /K/

Finnország
Finnország külkereskedelme 1913-ban.
=1914. 38. 535–536. /K/

Terestyéni Cs. Ferenc: A gazdasági és ipari élet Finnországban 1919 óta.
=1940. 64. 172–176. /K/

Kádas Kálmán: Államháztartás és áralakulás a háborús Finnországban.
=1943. 67. 1097–1104. /K/

Fiume
Szalai Béla: Fiume és Orsova szerepe tarifapolitikánkban.
=1896. 20. 329–340.

Herczeg Ferenc: Fiume áru és hajóforgalma az 1896. évben.
=1897. 21. 587–606.

Fest Aladár: Fiume és a magyar tengerpart.
=1897. 21. 869–878.

Herczeg Ferenc: Fiume áru és hajóforgalma az 1897. évben.
=1898. 22. 552–571. /K/

Penninger Antal: A tengerhajózási mozgalmak és azok hatása Fiume forgalmára.
=1904. 28. 748–761. /K/

Binét György: A fiumei kikötő forgalmáról és szerepéről.
=1930. 54. 647–657. /K/

Binét György: A fiumei kérdés.
=1931. 55. 47–57. /K/

fizetés
Balás Károly: A nemesércek és a kapitalisztikus fizetés biztonság értékelésének pszichológiája.
=1916. 40. 445–455.

Balás Károly: A modern fizetés és fizetési hatalom problémája.
=1925. 49. 449–466.

fizetési forgalom
Halász Sándor: Újítások a fizetési forgalomban.
=1903. 27. 573–586.

Benes Ferenc: A készpénznélküli fizetési forgalom.
=1930. 54. 81–108.

Prileszky Pál: Akzept- und Garantiebank.
=1932. 56. 624–628. /K/

fizetési mérleg
Buday Gyula: Az Egyesült Államok 1929. évi nemzetközi fizetési mérlege.
=1931. 55. 43–46. /K/

Japán kereskedelmi és fizetési mérlege 1911-ben.
=1912. 36. 700–703. /K/

Makai Ernő: Adalékok a fizetési mérleg elméletéhez. 1–2.
=1917. 41. 609–630., 737–751.

Szigeti Gyula: Magyarország nemzetközi gazdasági kapcsolatai az 1924. évi fizetési mérleg alapján.
=1926. 50. 405–417.

Imrédy Béla: Produktivitás és fizetési mérleg.
=1928. 52. 20–41.

Rieger László: Ausztria fizetési mérlege az 1926–1928. években.
=1930. 54. 381–386. /K/

Szigeti Gyula: Magyarország 1930. évi nemzetközi fizetési mérlege.
=1931. 55. 666–680.

Buday Gyula: Az Egyesült Államok nemzetközi fizetési mérlege.
=1932. 56. 47–53. /K/

Kardos Béla: A vámháború hatása a Felvidék gazdasági életére és a csehszlovák fizetési mérleg.
=1932. 56. 819–824. /K/

Major Róbert: Idegenforgalom és fizetési mérleg.
=1936. 60. 482–487. /K/

fizetésképtelenség
György Ernő: A fizetésképtelenségi válságról.
=1926. 50. 311–317. /K/

György Ernő: A nemzetközi fizetésképtelenségi statisztika kérdéséhez.
=1930. 54. 378–381. /K/

fizetőeszközök
Külföldi fizetőeszközök árfolyamváltozásai a magyar devizaközpontban.
=1923. 47. 794–795. /KK/

Külföldi fizetőeszközök árfolyamváltozásai a zürichi piacon.
=1923. 47. 795. /KK/

Külföldi fizetőeszközök árfolyamváltozásai a magyar devizaközpont jegyzései alapján.
=1923. 47. 873. /KK/

Külföldi fizetőeszközök árfolyamváltozásai a magyar devizaközpont jegyzései alapján.
=1924. 48. 171. /KK/

Külföldi fizetőeszközök árfolyamváltozása a zürichi jegyzés alapján.
=1924. 48. 335. /KK/

Külföldi fizetőeszközök árfolyamváltozása az MNB devizajegyzése alapján.
=1924. 48. 335. /KK/

Fizetőeszközök árfolyamváltozása a zürichi jegyzés alapján.
=1924. 48. 439. /KK/

Fizetőeszközök árfolyamváltozása az MNB devizajegyzései alapján.
=1924. 48. 439. /KK/

Fizetőeszközök árfolyamváltozása a zürichi jegyzés alapján.
=1925. 49. 183. /KK/

Külföldi fizetőeszközök árfolyamváltozása az MNB hivatalos jegyzése alapján.
=1925. 49. 183. /KK/

foglalkozás
Vizneker Antal: Magyarország népességének foglalkozási viszonyai a keresők és az eltartottak megkülönböztetésével.
=1893/1. 17. 659–670. /K/

Vargha Gyula – Kovács Aladár – Hajdú László: A népesség foglalkozási viszonyai Ausztriában.
=1894. 18. 987–996. /K/

Herczeg Ferenc: A Németbirodalom népességének foglalkozása 1895-ben.
=1898. 22. 53–64. /K/

R.: Az iskolás gyermekek ipari mellékfoglalkozásának kérdése.
=1899. 23. 506–508. /K/

R.: A mellékfoglalkozás számbavétele.
=1899. 23. 553–555. /K/

Gokler Antal: A temesvári tankötelesek mellékfoglalkozásáról.
=1899. 23. 687–689. /K/

Sch. O.: Az Egyesült Államok bevándorlása fajok és foglalkozások szerint.
=1913. 37. 534–541. /K/

Pereszlényi Pál: Magyarország népességének foglalkozási statisztikája.
=1914. 38. 339–344. /K/

Heller Farkas: Agrárlakosságunk foglalkozási tagozódása.
=1940. 64. 576–589.

foglalkoztatás
A.: Tanköteles gyermekek foglalkoztatása Németországban.
=1898. 22. 496–500. /K/

Mandelló Gyula: Foglalkoztató műhely.
=1900. 24. 58–59. /K/

Stucken Rudolf: Pénzpolitika és teljes foglalkoztatottság.
=1941. 65. 1–15.

Kádas Kálmán: Termeléselméleti meggondolások a foglalkoztatási fok nagyságrendjének statisztikai megállapításánál. 1–2.
=1942. 66. 549–571., 650–673.

fogyasztás
Exner Kornél: Fogyasztási adóink az Ausztriával való kapcsolat szempontjából.
=1899. 23. 257–266.

Bergstein Béla: A magyarországi fogyasztási szövetkezetek statisztikája.
=1911. 35. 63–66. /K/

Mattyasovszky Miklós: A drágaság és a fogyasztás.
=1913. 37. 427–437.

Hegedűs Vilmos: Fogyasztási politika.
=1924. 48. 312–317.

Heller Farkas: Fogyasztás és gazdasági válság. Válasz Varga Istvánnak.
=1933. 57. 326–331. /K/

Kádas Kálmán: Fogyasztásra szánt jövedelmek összehasonlítása reálértékben.
=1936. 60. 25–55.

Ifj. Boér Elek: A fogyasztás gazdaságtana és irányítása. 1–2.
=1939. 63. 11–31., 220–243.

Kádas Kálmán: A piaci fogyasztási volumen alakulása a pengő bevezetése óta. 1926–1938.
=1939. 63. 794–817.

Bolberitz Károly: Magyarország háborús gazdaságpolitikája az ipari termékek termelési-fogyasztási egyensúlyának biztosítására.
=1943. 67. 154–174.

fogyasztói járadék
Otte, Gerhard: A fogyasztói járadék közgazdasági jelentősége.
=1931. 55. 429–440.

Fogyasztók Országos Szövetsége
Fogyasztók Országos Szövetsége.
=1917. 41. 687–688. /K/

folyamhajózás
Hajdú László: A folyamhajózás Oroszországban.
=1895. 19. 63–65. /K/

Trebitsch Miksa: A magyar folyamhajózás fejlődése a háború előtt és annak jelenlegi állapota.
=1924. 48. 265–287.

folyószabályozás
Rohringer Sándor: Hajózás, Vaskapu-szabályozás, Tisza-szabályozás.
=1941. 65. 223–236.

fonóipar
Telkes Simon: Hogyan és hol lehetne az erdélyrészi vármegyékben fonó-szövő ipart teremteni?
=1900. 24. 378–382.

font
Prileszky Pál: Az angol font sorsa.
=1932. 56. 26–41.

Domány Gyula: Az angol font küzdelmei.
=1947. 70. 346–354. /K/

forgalmi adó
Törvényjavaslat az értékpapír-forgalmi adóról.
=1900. 24. 383–388. /K/

Naményi Ernő: a fényűzési forgalmi adó áthárítási lehetőségei
=1925. 49. 629–631. /K/

Laky Géza: Általános forgalmi-, általános kereseti-, jövedelem- és vagyonadónk fejlődési irányai.
=1929. 53. 393–455.

Diczig Alajos: A forgalom általános megadóztatásának rendszerei.
=1932. 56. 883–905.

forgalmi érték
Mattyasovszky Miklós: A föld forgalmi és hozadéki értékéről.
=1932. 56. 1–15.

forgalmi korlátozás
Székely Artúr: A magyar külkereskedelem irányainak változásai a forgalmi korlátozások éveiben (1930–34).
=1935. 59. 154–168.

forgalmi politika
Hantos Elemér: Forgalmi politikánk jövője.
=1932. 56. 204–225.

foszforgyár
Vita a foszforgyári munkások védelméről.
=1904. 28. 247–250. /K/

Foville, Alfred de
Fellner Frigyes: Alfred de Foville (1842–1913). Nekrológ.
=1913. 37. 289–291.

főiskolák
Sch.: A községi és szociális közigazgatás főiskolája.
=1913. 37. 211. /K/

Varró István: A német kereskedelmi főiskolák.
=1913. 37. 236–260.

Varró István: Adatok a főiskolai gazdasági oktatás kérdéséhez. 1–3.
=1914. 38. 704–769.; 1915. 39. 48–129., 169–197.

Gesztelyi Nagy László: Népfőiskola.
=1940. 64. 617–632.

föld forgalmi értéke
Mattyasovszky Miklós: A föld forgalmi és hozadéki értékéről.
=1932. 56. 1–15.

földárak
Éber Ernő: A földárak és földhaszonbérek alakulása tíz év alatt.
=1939. 63. 296–307. /K/

Éber Ernő: Földárak és földhaszonbérek 1939-ben.
=1940. 64. 636–647. /K/

földbirtok
Sipos Árpád: A szénbányászat joga és a földbirtok. 1–3.
=1893/2. 17. 61–86., 170–208., 306–364.

Éber Antal: A földbirtok tehermentesítése.
=1900. 24. 770–783.

Berényi Pál: A földbirtok hitellel való megterhelése. 1–3.
=1903. 27. 604–621., 676–692., 769–783.

Fellner Frigyes: A törzsörökösödés és a magyar földbirtok.
=1903. 27. 667–675.

Kovács Gábor: A földbirtok árának befolyása a gazdaság intenzitására.
=1905. 29. 178–184.

Ecseri Lajos: Az adóreform a földbirtok szempontjából.
=1908. 32. 1–10.

Sebess Dénes: Földbirtokmozgalmak Magyarországon.
=1909. 33. 719–734.

Sebess Dénes: Földbirtokminimum és parcellaminimum.
=1909. 33. 809–826.

T. A.: A francia földbirtokstatisztika legújabb eredményei.
=1914. 38. 666–671. /K/

Földbirtokrendezés.
=1923. 47. 158. /KK/

Földbirtokrendezés Magyarországon.
=1923. 47. 338–339. /KK/

Neubauer Ferenc: Földbirtokmegoszlás és többtermelés.
=1928. 52. 425–443.

Németh József: A balkáni államok mezőgazdasági birtoklási és termelési viszonyai.
=1929. 53. 224–249.

Éber Ernő: A földbirtokmegoszlás jelentősége mezőgazdasági termelésünkben.
=1930. 54. 263–294.

földbirtokos osztály
Lippich Gusztáv: A közép földbirtokos osztály hiteléről.
=1899. 23. 155–167.

földbirtokreform
A földbirtokreform. MKT-ankét. Matlekovits Sándor elnöki megnyitója.
=1920. 44. 131–133.

A földbirtokreform. MKT-ankét. Sebess Dezső előadása.
=1920. 44. 133–160.

A földbirtokreform. MKT-ankét. Nyulászi János előadása.
=1920. 44. 161–171.

A földbirtokreform. MKT-ankét. Éber Antal előadása.
=1920. 44. 171–185.

A földbirtokreform. MKT-ankét. Margalits Ödön előadása.
=1920. 44.185–187.

A földbirtokreform. MKT-ankét. Teleszky János előadása.
=1920. 44. 187–194.

A földbirtokreform. MKT-ankét. Hantos Elemér előadása.
=1920. 44. 195–202.

A földbirtokreform. MKT-ankét. Világhy Károly előadása.
=1920. 44. 203–210.

A földbirtokreform. MKT-ankét. Buday Barna előadása.
=1920. 44. 211–221.

A földbirtokreform. MKT-ankét. Paupera Ferenc előadása.
=1920. 44.221–233.

A földbirtokreform. MKT-ankét. Somogyi Manó előadása.
=1920. 44. 233–239.

A földbirtokreform. MKT-ankét. Pátkay Béla előadása.
=1920. 44. 239–243.

A földbirtokreform. MKT-ankét. Matlekovits Sándor elnöki összefoglalója.
=1920. 44. 243–245.

Koós Zoltán: A földbirtokreform.
=1921. 45. 368–388.

Varga István: A magyarországi birtokmegoszlás egyenetlensége és a földbirtokreform. Statisztikai tanulmány.
=1926. 50. 25–35.

Neubauer Ferenc: A földbirtokreform likvidálása.
=1927. 51. 21–46.

Tóth Jenő: A földbirtokreform pénzügyi lebonyolítása.
=1932. 56. 329–333. /K/

Passuth László: A mexikói földbirtok-reformok.
=1936. 60. 345–351. /K/

Földes Béla
Ifj. Boér Elek: Földes Béla emlékezete.
=1948. 71. 1–24.

földhaszonbér
Éber Ernő: A földárak és földhaszonbérek alakulása tíz év alatt.
=1939. 63. 296–307. /K/

Éber Ernő: Földárak és földhaszonbérek 1939-ben.
=1940. 64. 636–647. /K/

földhitel
Éber Antal: Az életbiztosítás a földhitel szolgálatában. Észrevételek Havas Miksa cikkére.
=1893/1. 17. 190–194.

Havas Miksa: Az életbiztosítás a földhitel szolgálatában. Válasz Éber Antalnak.
=1893/1. 17. 194–198.

Mennyey Géza: Románia földhiteli szervezete.
=1940. 64. 647–656. /K/

földjáradék
Jankovich Béla: Értéktöbblet és földjáradék.
=1908. 32. 801–818.

Schweitzer Pál: Ricardo védelmére. – Oppenheimer Ferenc földjáradékelméletének kritikája. –
=1920. 44. 76–109.

Hein János: Az általános költségtörvény és a mezőgazdasági földjáradék.
=1937. 61. 775–783.

földkérdés
Pálosi Ervin: A telepítés és a földkérdés Szibériában.
=1918. 42. 677–700.

Földközi-tenger
Giuglia, Giacomo: Itália és a Földközi tenger.
=1940. 64. 176–181. /K/

földművelés
Mattyasovszky Miklós: A földművelés közgazdaságtana. Rendszertani kérdések.
=1915. 39. 161–168.

Mattyasovszky Miklós: Válasz Heller Farkasnak ’A földművelés közgazdaságtaná’-ról írt bírálatra.
=1929. 53. 124–128. /K/

Heller Farkas: Viszontválasz Mattyasovszky Miklósnak ’A földművelés közgazdaságtaná’-hoz.
=1929. 53. 128–130. /K/

Szabó Miklós: Franciaország visszatérése a földhöz.
=1941. 65. 76–90.

földművesek
György Aladár: A földmívesek és a német szocialisták.
=1899. 23. 519–529.

földpolitika
Balás Károly: Nemzeti földpolitika.
=1910. 34. 149–162.

földreform
Tonelli Sándor: Az angol földreform.
=1913. 37. 746–750.

Sebess Dénes: A földreform.
=1918. 42. 665–670.

Móricz Miklós: Angol könyv a román földreformról.(David Mitrany könyve.)
=1931. 55. 288–302.

Heller András: Mussolini földreformja.
=1941. 65. 16–29.

földteher
Éber Antal: A magyar föld terhe.
=1900. 24. 151–153. /K/

Bálint Béla: Az új földtehermentesítés kérdéséhez. (Megjegyzések és javaslatok.)
=1905. 29. 745–764.

Vita a földtehermentesítés kérdéséről.
=1905. 29. 805–809. /K/

Tóth József: A német földteherrendezés.
=1931. 55. 306–309. /K/

földtulajdon
Heller Farkas: Többtermelés és földtulajdon.
=1941. 65. 705–716.

francia adóreform
Sóvári Schneider Sándor: A francia adóreform és annak szociálpolitikai jelentősége.
=1909. 33. 602–625.

francia agrárpolitika
Bernát Gyula: Az új francia agrárpolitika.
=1942. 66. 572–582.

francia alkalmazottak
Sch.: Francia törvény az alkalmazottak óvadékáról.
=1914. 38. 675–676. /K/

francia államháztartás
Lukács Károly: A francia államháztartás Sully idejében. Gazdaságtörténeti tanulmány.
=1907. 31. 7–23.

francia bérfizetés
Új francia bérfizetési törvény.
=1910. 34. 568–569. /K/

francia csatorna
A francia ’Canal du Nord-Est’ terve.
=1914. 38. 532–534. /K/

francia cukoripar
Francia cukoripar.
=1914. 38. 538–539. /K/

francia földbirtok
T. A. A francia földbirtokstatisztika legújabb eredményei.
=1914. 38. 666–671. /K/

francia frank
Th. L.: A francia frank nemzetközi értékének alakulása.
=1923. 47. 672. /KK/

Hevesy László: A francia frank stabilizálása.
=1927. 51. 442–466.

francia gyufamonopólium
Francia gyújtóegyedárusítás.
=1910. 34. 418–419. /K/

francia hajózás
A francia hajózás állami fejlesztése.
=1917. 41. 837–838. /K/

francia iparfelügyelet
Francia iparfelügyelet 1909-ben.
=1911. 35. 841–842. /K/

francia kormány
Keményffi János: A francia Blum-kormány gazdaságpolitikai tévedése.
=1939. 63. 941–957.

francia külkereskedelem
A francia külkereskedelem fejlesztése.
=1912. 36. 614–616. /K/

francia örökjáradék
Czeisler Emil: A francia örökjáradék törlesztése.
=1900. 24. 633–634. /K/

francia selyemipar
A francia és svájci selyemipar.
=1911. 35. 364–366. /K/

A francia selyemipar 1911-ben.
=1913. 37. 134–137. /K/

francia szabad kereskedelem
A francia szabadkereskedelmi liga.
=1911. 35. 441. /K/

francia szakszervezetek
A francia szakszervezetek 1909-ben.
=1911. 35. 213–215. /K/

Francia szakszervezeti tanácskozmány.
=1911. 35. 718–719. /K/

francia szindikalista mozgalom
Sch. O.:A francia szindikalista mozgalom fejlődése.
=1913. 37. 355–356. /K/

francia sztrájkstatisztika
Sch.: Francia sztrájkstatisztika 1912-ből.
=1914. 38. 56–57. /K/

francia tőke
A francia tőke elhelyezése.
=1911. 35. 419–420. /K/

francia vasút
Francia védekezési kísérletek a vasúti sztrájkokkal szemben.
=1911. 35. 217–219. /K/

A francia vasúttársaságok és a háború.
=1915. 39. 727–729. /K/

Franciaország
Kovács Aladár: A gyermekápolás Franciaország közigazgatásában.
=1893/2. 17. 381–386. /K/

Vargha Gyula – Kovács Aladár – Hajdú László: Idegen honosok Franciaországban.
=1894. 18. 72–74. /K/

Vargha Gyula: Ausztria, Németország és Franciaország 1892. évi népesedési mozgalma.
=1894. 18. 485–488. /K/

Hajdú László – Vargha Gyula: Franciaország szőlészete 1893-ban.
=1894. 18. 821–823. /K/

Hajdú László – Fenyvessy József: Franciaország külforgalma 1891–1893.
=1894. 18. 910–911. /K/

Vargha Gyula: A házasságok időtartama Franciaországban.
=1894. 18. 1204–1206. /K/

Hajdú László: Franciaország népesedési mozgalma 1893-ban.
=1895. 19. 280–281. /K/

Fenyvessy József: A franciaországi sztrájkok statisztikája 1890–1897.
=1898. 22. 630–634. /K/

FF.: A francia munkaadók közreműködése a munkások nyugdíjbiztosítása körében.
=1899. 23. 44–49. /K/

Franciaország elnéptelenedése.
=1910. 34. 649–652.

Franciaország dolgozó lakossága.
=1911. 35. 290–292. /K/

Franciaország külkereskedelme 1910-ben.
=1911. 35. 424–425. /K/

Franciaország vízi útjai.
=1911. 35. 537–538. /K/

Kollektív szerződések Franciaországban 1910-ben.
=1911. 35. 708–709. /K/

Külföldi népelemek Franciaországban.
=1912. 36. 41–42. /K/

Franciaország bortermelése 1911-ben.
=1912. 36. 514–516. /K/

Sch.: A középosztály-kérdés Franciaországban.
=1913. 37. 127–128. /K/

Franciaország külkereskedelme 1912–1913-ban. 1–2.
=1914. 38. 130–132., 349. /K/

Franciaország külkereskedelme, 1914–1916.
=1917. 41. 76–77. /K/

Franciaország külkereskedelme 1916-ban.
=1917. 41. 590–591. /K/

Franciaország mezőgazdasága 1911–1916.
=1917. 41. 838–840. /K/

Th. L.: Franciaország népességének fejlődése.
=1923. 47. 667–668. /KK/

Th. L.: Franciaország légiforgalma.
=1923. 47. 674. /KK/

Andor Endre: Munkásbevándorlás Franciaországba.
=1925. 49. 631. /K/

Óvári Papp Zoltán: Franciaország áttérése az aranyvalutára.
=1929. 53. 101–123.

Szabó Miklós: Franciaország visszatérése a földhöz.
=1941. 65. 76–90.

frank
Th. L.: A francia frank nemzetközi értékének alakulása.
=1923. 47. 672. /K/

Hevesy László: A francia frank stabilizálása.
=1927. 51. 442–466.

Ifj. Deseő Antal: A belga frank devalvációja.
=1936. 60. 82–84. /K/

Frankfurt
Naményi Ernő: A frankfurti szabadkereskedelmi kongresszus (1922. október 23–25.).
=1923. 47. 123–141.

fuvar
A tengeri fuvardíjak emelkedése 1916-ban.
=1917. 41. 764–766. /K/

Neumann Károly: A nagykereskedelmi árak és a vasúti fuvardíjak változásának összefüggése.
=1926. 50. 133–142.

Schäfer László: A vasúti fuvarozás új rendje Közép-Európában.
=1928. 52. 264–271. /K/

fürdők
B.: A magyar fürdők vendégforgalma 1896-ban.
=1898. 22. 126–128. /K/

Gaál Jenő
Heller Farkas: Gávai Gaál Jenő (1846–1934). Nekrológ.
=1934. 58. 204. után I–IV.

gabona
Gerster Miklós: A kenyérgabona szerepe Magyarország közgazdaságában.
=1905. 29. 459–464.

A gabonára szóló záloglevelek. MKT-ankét. Matlekovits Sándor elnöki megnyitója.
=1922. 46. 437–438.

A gabonára szóló záloglevelek. MKT-ankét. Koós Zoltán előadása.
=1922. 46. 439–448.

A gabonára szóló záloglevelek. MKT-ankét. Éber Antal hozzászólása.
=1922. 46. 448–456.

A gabonára szóló záloglevelek. MKT-ankét. Matlekovits Sándor hozzászólása.
=1922. 46. 456–458.

gabonaárak
Pálya Jakab: Adalékok a gabonaárakhoz 1818–1895.
=1896. 20. 573–578. /K/

Gerster Miklós: A kenyérgabona árának alakulása.
=1906. 30. 361–379.

A gabonakereskedelem, a gabonaárak és visszahatásuk a külkereskedelemre.
=1912. 36. 34–39. /K/

Balkányi Béla: Gabonaárak alakulása 1906 óta az Osztrák-Magyar vámterületen.
=1915. 39. 501–514.

gabonabevitel
Gärtner Henrik: A német gabonabeviteli jegyek rendszere.
=1914. 38. 85–104.

A gabonabeviteli jegyek kérdéséhez.
=1914. 38. 401–402. /K/

Horváth Ödön: A gabonabehozatali jegyek meghonosításáról.
=1915. 39. 661–686.

gabonaelevátorok
Miklós Ödön: A gabona-elevátorokról. 1–3.
=1894. 18. 85–99., 173–184., 527–539.

gabonaellátás
Térfi Béla: Gabonaellátási problémák.
=1920. 44. 515–535.

Magyarország gabonaellátása. MKT-ankét. Matlekovits Sándor elnöki megnyitója.
=1921. 45. 1–4.

Magyarország gabonaellátása. MKT-ankét. Térfi Béla előadása.
=1921. 45. 4–23.

Magyarország gabonaellátása. MKT-ankét. Gaál Gaszton előadása.
=1921. 45. 23–39.

Magyarország gabonaellátása. MKT-ankét. Frey Kálmán előadása.
=1921. 45. 39–47.

Magyarország gabonaellátása. MKT-ankét. Bacher Emil előadása.
=1921. 45. 48–61.

Magyarország gabonaellátása. MKT-ankét. Ipolyi-Keller Gyula előadása.
=1921. 45. 61–71.

Magyarország gabonaellátása. MKT-ankét. Aczél Géza előadása.
=1921. 45. 71–82.

Magyarország gabonaellátása. MKT-ankét. Vajna Ede előadása.
=1921. 45. 83–95.

Magyarország gabonaellátása. MKT-ankét. Gulácsy Dezső előadása.
=1921. 45. 95–103.

Magyarország gabonaellátása. MKT-ankét. Bossányi Endre előadása.
=1921. 45. 103–112.

Magyarország gabonaellátása. MKT-ankét. Lamm Dezső előadása.
=1921. 45. 112–117.

Magyarország gabonaellátása. MKT-ankét. Strasser Imre előadása.
=1921. 45. 118–125.

Magyarország gabonaellátása. MKT-ankét. Hegedűs Nándor Andor előadása.
=1921. 45. 125–131.

Magyarország gabonaellátása. MKT-ankét. Havas Mór előadása.
=1921. 45. 131–140.

Magyarország gabonaellátása. MKT-ankét. Hajdú Zsigmond előadása.
=1921. 45. 140–146.

Magyarország gabonaellátása. MKT-ankét. Pátkay Béla előadása.
=1921. 45. 147–154.

Magyarország gabonaellátása. MKT-ankét. Katona Zsigmond előadása.
=1921. 45. 154–157.

Magyarország gabonaellátása. MKT-ankét. Jutassy Ödön előadása.
=1921. 45. 157–164.

Magyarország gabonaellátása. MKT-ankét. Langfelder Ede előadása.
=1921. 45. 164–170.

Magyarország gabonaellátása. MKT-ankét. Térfi Béla előadása.
=1921. 45. 170–181.

Magyarország gabonaellátása. MKT-ankét. Frey Kálmán előadása.
=1921. 45. 181–183.

Magyarország gabonaellátása. MKT-ankét. Matlekovits Sándor elnöki zárszava.
=1921. 45. 183–186.

Stux Sándor: Gabonaellátásunk 1921/22-ben.
=1922. 46. 183–207.

gabona elővétel
Kállay Miklós: Gabonaelővételi ügylet.
=1900. 24. 218–220. /K/

gabonajegyrendszer
Varga István: Árindex-szerkesztés és gabonajegyrendszer.
=1930. 54. 641–647. /K/

gabonakereskedelem
Schober Albert: Magyarország liszt- és gabonakivitele.
=1905. 29. 155–164.

Vita a búza- és lisztkivitelünkről.
=1905. 29. 204–206. /K/

A gabonakereskedelem, a gabonaárak és visszahatásuk a külkereskedelemre.
=1912. 36. 34–39. /K/

Németország gabonakiviteli szükséglete.
=1916. 40. 418–419. /K/

gabonamonopólium
Szentiványi József: A gabonamonopóliummal szerzett tapasztalatok a volt csehszlovák közgazdaságban.
=1943. 67. 552–569. /K/

gabonaneműek
Hajdú László – Pálya Jakab: A gabonaneműek, a burgonya és a hús ára Németországban 1879–1893.
=1895. 19. 58–63. /K/

Gabonaneműek árfolyamváltozásai a budapesti árutőzsdén.
=1923. 47. 167. /KK/ 

Gabonaneműek árfolyamváltozásai a budapesti árutőzsdén.
=1923. 47. 255. /KK/

Gabonaneműek árfolyamváltozásai a budapesti árutőzsdén.
=1923. 47. 343. /KK/

Gabonaneműek árfolyamváltozásai a budapesti árutőzsdén.
=1923. 47. 448. /KK/

gabonapiac
Zelovich László: Adatok az Egyesült Államok gabonapiacának szervezetéhez.
=1930. 54. 910–914. /K/

Éber Ernő: A tengerentúli gabonatermés és gabonapiac figyelemmel az európai gabonatermelésre.
=1944. 68. 70–74. /K/

gabonapolitika
Éber Ernő: A németbirodalmi kormány új gabonapolitikája.
=1932. 56. 715–719. /K/

gabonatermelés
Hajdú László: Az Amerikai Egyesült Államok gabonatermelése 1874–1893.
=1895. 19. 370–374. /K/

P. P.: A világ gabonatermelése.
=1917. 41. 311–315. /K/

Éber Ernő: A tengerentúli gabonatermés és gabonapiac figyelemmel az európai gabonatermelésre.
=1944. 68. 70–74. /K/

gabonatermés
Sch.: A világ gabonatermése 1914-ben.
=1915. 39. 132–133. /K/

Th. L.: Az 1922. évi német gabonatermés.
=1923. 47. 89–90. /KK/

Th. L.: Az orosz gabonatermés 1922-ben.
=1923. 47. 90. /KK/

Th. L.: A világ 1923. évi gabonatermésének adatai.
=1924. 48. 168–169. /KK/

Th. L.: Németország 1924. évi gabonatermésének előzetes eredményei.
=1924. 48. 328–329. /KK/

Éber Ernő: A tengerentúli gabonatermés és gabonapiac figyelemmel az európai gabonatermelésre.
=1944. 68. 70–74. /K/

galaci magyarok
H.: A galaci magyarok száma.
=1902. 26. 627–631. /K/

Garantiebank
Prileszky Pál: Akzept- und Garantiebank.
=1932. 56. 624–628. /K/

gazdaadósság
MKT tanácskozmány a gazdaadósságok rendezéséről.
=1933. 56. 726–744.

Mennyey Géza: A német gazdaadósságrendezés áttekintése.
=1942. 66. 266–268. /K/

gazdagság
Neubauer Gyula: Tőke, vagyon, gazdagság.
=1928. 52. 313–333.

gazdák
Roszner Ervin: Magyar agrárpolitika és a Magyar Gazdaszövetség nézetei a búzaárak hanyatlásáról. 1–3.
=1897. 21. 343–360., 419–440., 495–516.

Farkas Geiza: A kisgazdákról.
=1912. 36. 361–370.

Gärtner Henrik: Malmi többtermelés, beviteli jegyek és a gazdák.
=1913. 37. 112–123.

Gesztelyi Nagy László: A gazdatársadalom felelőssége.
=1938. 62. 925–938.

gazdálkodás
Hensch Árpád: Gazdálkodási rendszerek.
=1897. 21. 784–801.

Takács György: Az illetékrendszer jelentősége az állami gazdálkodásban.
=1925. 49. 277–320.

Kisléghi Nagy Dénes: A gazdálkodás metafizikájához.
=1931. 55. 621–625. /K/

Éber Ernő: A tejforgalom szabályozása a kötött gazdálkodás alapján.
=1933. 57. 574–579. /K/

Csikós-Nagy Béla: A gazdálkodás (ökonómia) tanának új megalapozása.
=1939. 63. 244–268.

Vitális István: Szén- és bauxitgazdálkodásunk.
=1941. 65. 298–316.

gazdaság
Földes Béla: Természet és népesség a gazdaságban.
=1893/1. 17. 279–301.

Milhoffer Sándor: A Dunántúl gazdasági bajairól.
=1904. 28. 433–444.

Árkövy Richárd: Az önálló gazdasági berendezkedés előfeltételei.
=1905. 29. 321–336.

Kunosi Ödön: Amerikai gazdasági vázlatok.
=1913. 37. 161–175.

Neubauer Ferenc: A jelzáloghitel megszervezése az átmeneti gazdaságban.
=1918. 42. 22–36.

Navratil Ákos: Gazdaság és technika. 1–3.
=1918. 42. 647–664.; 1919. 43. 93–115., 218–239.

Kisléghi Nagy Dénes: A rendi gazdaság elmélete.
=1932. 56. 461–469. /K/

Kisléghi Nagy Dénes: Gazdaság és technika.
=1932. 56. 906–912. /K/

Polgár László: Az érték fogalma a matematikai gazdaságelméletben.
=1933. 57. 568–573. /K/

Surányi-Unger Tivadar: Szabad és kötött gazdaság.
=1934. 58. 429–444.

Horváth Jenő: Magyarország az európai gazdaságban 1815–1920. 1–2.
=1935. 59. 71–97., 191–218.

Futó Mihály: A termelési költségek a korporatív gazdaságban.
=1939. 63. 617–627. /K/

Csikós-Nagy Béla: A faj és a gazdaság viszonya az új német gazdaságelméleti irodalomban.
=1940. 64. 52–58. /K/

Surányi-Unger Tivadar: Átmenetgazdasági alapelvek.
=1942. 66. 1–23.

Nemény Vilmos Béla: A nagytérgazdaság elméletéről.
=1942. 66. 342–356.

Farkas Árpád: Kisgazdaságok igásállattartásának üzemgazdasági szempontjai.
=1942. 66. 417–433.

N. –F.: A budapesti tőzsde a háborús gazdaságban.
=1942. 66. 446–448. /K/

Recensor: A közgazdaság önfinanszírozásának problémája a szovjetgazdaságban.
=1944. 68. 351–355. /K/

Bud János: Irányított gazdaság.
=1944. 68. 385–410.

gazdaságetika
Takaróné Gáll Beatrix: Egyén és közösség a gazdaságetika nézőpontjából.
=1941. 65. 860–868.

gazdaságfejlesztés
Krasznay Károly: Az árumintavásárok gazdaságfejlesztő szerepe.
=1934. 58. 399–402. /K/

gazdasági archívum
Varró István: Gazdasági archívumok.
=1914. 38. 483–525.

gazdasági beszámítás
Neubauer Gyula: A gazdasági beszámítás elmélete.
=1927. 51. 339–351.

gazdasági cselédek
Ifj. Návay Lajos: Gazdasági munkás- és cseléd-segélypénztárak szervezése.
=1901. 25. 85–94.

Mattyasovszky Miklós: A gazdasági munkások és cselédek biztosítása.
=1903. 27. 353–365.

gazdasági egyensúly
Petricskó Miklós: Az ökonomikus statika alapelvei.
=1918. 42. 567–572.

Neubauer Gyula: A gazdasági egyensúlyról.
=1932. 56. 357–388.

gazdasági egyesületek
Hajdú László:A gazdasági egyesületek Bajorországban.
=1895. 19. 127–130. /K/

gazdasági együttműködés
Éber Ernő: Kékkönyv az ottawai konferenciáról.
=1933. 57. 101–109. /K/

gazdasági élet
Bálint Imre: Az 1899-iki év. (Politikai és gazdasági élet.)
=1900. 24. 41–47.

Schwegel János: Amerika gazdasági életéből.
=1904. 28. 596–612.

Bud János: A koncentráció a gazdasági-társadalmi életben. 1–3.
=1911. 35. 73–100., 199–205., 253–275.

P. P.: Anglia gazdasági élete a világháborúban.
=1915. 39. 551–553. /K/

Németország része Olaszország gazdasági életében.
=1916. 40. 420–421. /K/

Beck Dénes: Gazdasági életünk a jövőben, különösen a drágaság-, vám- és pénzkérdés szempontjából.
=1917. 41. 564–576.

Matlekovits Sándor: A Duna Közép-Európának gazdasági ütőere.
=1917. 41. 689–713.

Tonelli Sándor: A megszállott Szerbia gazdasági élete. 1–2.
=1917. 41. 714–736.; 1918. 42. 37–54.

Havas Mór: A magyar autonóm vámtarifa hatása gazdasági életünkre.
=1927. 51. 467–477.

Domanovszky Ákos: Német vita a külföldi kölcsönök körül.
=1928. 52. 599–620.

Harmaja, Leo: A finn gazdasági élet fejlődése és jelenlegi állása.
=1928. 52. 765–777.

Móricz Miklós: Erdély gazdasági élete a román uralom első tíz éve alatt.
=1929. 53. 712–743.

Móricz Miklós: A Felvidék gazdasági élete Trianon óta.
=1932. 56. 107–123.

Kardos Béla: A vámháború hatása a Felvidék gazdasági életére és a csehszlovák fizetési mérleg.
=1932. 56. 819–824. /K/

Bikkal Dénes: A gazdasági élet alakulása az Országos Társadalombiztosító Intézet évi jelentésének tükrében.
=1934. 58. 66–67. /K/

György Ernő: Rugalmasság a gazdasági életben.
=1934. 58. 106–152.

Grecsák Richárd: A gazdasági élet átmeneti formái.
=1937. 61. 462–478.

Balás Károly: Az állami beavatkozás mértéke a gazdasági életbe.
=1939. 63. 915–920.

Terestyéni Cs. Ferenc: A gazdasági és ipari élet Finnországban 1919 óta.
=1940. 64. 172–176.

Dékány István: A gazdasági élet fokai és az ’élettérgazdaság’.
=1940. 64. 539–575.

Varga István: A gazdasági élet fejlődése és a közgazdaságtan.
=1947. 70. 257–274.

gazdasági eltolódás
Mattyasovszky Miklós: A gazdasági eltolódás és a háború.
=1917. 41. 348–353.

gazdasági érdek
Balás Károly: Gazdasági szükségletek és érdekek.
=1912. 36. 443–460.

gazdasági erők
Németország és Anglia gazdasági erői, 1893, 1913.
=1914. 38. 654–656. /K/

gazdasági eszmék
Surányi-Unger Tivadar: A tőkegazdasági eszmék válsága.
=1941. 65. 577–589.

gazdasági fejlődés
Bulgária gazdasági fejlődése.
=1912. 36. 275–276. /K/

A német gyarmatok gazdasági fejlődése.
=1912. 36. 417–422. /K/

Kína gazdasági fejlődése és az osztrák ipar.
=1914. 38. 420–425. /K/

Vas Ferenc: Ausztria közreműködése Magyarország gazdasági fejlődésében.
=1915. 39. 289–307.

Buday Dezső: A gazdasági fejlődés három útja.
=1916. 40. 744–771.

Th. L.: Ausztrália gazdasági fejlődése 1913-tól 1923-ig.
=1924. 48. 430–431. /KK/

gazdasági feladatok
Szegh Dezső: Gazdasági feladataink Albániában.
=1913. 37. 779–792.

Szterényi József: Gazdasági feladataink a háború után.
=1916. 40. 805–826.

Barcza Imre: Gazdasági teendőink a Kárpátokban a leszerelés után.
=1918. 42. 141–143. /K/

gazdasági fellendülés
Sipos Sándor: Az Egyesült Államok gazdasági prosperitása.
=1929. 53. 491–493. /K/

Balogh Tamás: A munkáspárt és a gazdasági fellendülés Angliában.
=1935. 59. 219–224. /K/

gazdasági forgalom
Neubauer Gyula: A pénz és a hitel a gazdasági forgalomban.
=1930. 54. 1–31.

gazdasági haladás
Ráth Zoltán: Gazdasági haladásunk és a munkásosztály. 1–3.
=1894. 18. 185–209., 329–347., 540–556.

gazdasági haszon
Jankovich Béla: Értéktöbblet és gazdasági haszon.
=1908. 32. 217–232.

gazdasági hegemónia
Tonelli Sándor: Az európai gazdasági hegemónia válsága.
=1926. 50. 602–606.

gazdasági helyzet
Szende Gyula: Japán gazdasági és pénzügyi helyzete.
=1905. 29. 660–665. /K/

Ausztria gazdasági helyzete 1910-ben.
=1911. 35. 642–643. /K/

Japán közgazdasága 1912-ben.
=1913. 37. 695–696. /K/

Schiller Ottó: Adatok Törökország gazdasági helyzetéről.
=1915. 39. 37–47.

Vidacs Gyula: Olaszország gazdasági helyzete.
=1915. 39. 416–421. /K/

Albánia gazdasági nyomora.
=1916. 40. 421–422. /K/

Margocsy Géza: A debreceni csizmadiák gazdasági és szociális helyzete.
=1916. 40. 622–637.

Margocsy Géza: A gubások gazdasági és szociális helyzete Debrecenben.
=1916. 40. 716–724.

A katonai leszerelés gazdasági kérdései.
=1917. 41. 460–462. /K/

Neumann Károly: Külföldi vasutak gazdasági helyzetének alakulása.
=1923. 47. 265–294.

A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. Matlekovits Sándor elnöki megnyitója.
=1923. 47. 451–452.

A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. Kelety Dénes előadása.
=1923. 47. 452–471.

A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. Tolnay Kornél hozzászólása.
=1923. 47. 472–476.

A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. Neumann Károly hozzászólása.
=1923. 47. 476–485.

A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. Zelovich Kornél hozzászólása.
=1923. 47. 486–502.

A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. Bacsinszky Vladimír hozzászólása.
=1923. 47. 502–510.

A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. Fenyő Miksa hozzászólása.
=1923. 47. 511–517.

A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. Havas Mór hozzászólása.
=1923. 47. 517–526.

A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. Jellinek Lajos hozzászólása.
=1923. 47. 527–530.

A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. Kossalka János hozzászólása.
=1923. 47. 530–534.

A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. Jókay-Szilágyi Miklós hozzászólása.
=1923. 47. 535–538.

A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. Gyömrei Sándor hozzászólása.
=1923. 47. 538–546.

A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. Urbanovich G. Zoltán hozzászólása.
=1923. 47. 546–552.

A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. Prenoszyll Géza hozzászólása.
=1923. 47. 552–554.

A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. Vajna Ede hozzászólása.
=1923. 47. 554–559.

A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. Kelety Dénes válasza.
=1923. 47. 560–583.

A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. Matlekovits Sándor elnöki zárszava.
=1923. 47. 583–585.

Th. L.: Trieszt gazdasági visszafejlődése.
=1923. 47. 873. /KK/

Th. L.: Adatok Ausztria 1923. évi gazdasági helyzetéről.
=1923. 47. 876. /KK/

Mannheimer Ernő: Értékpapírpiac és gazdasági helyzet.
=1931. 55. 625–627. /K/

Ifj. Boér Elek: A külföldi kölcsönök hatása az adós országok gazdasági helyzetére. – Megjegyzések Neubauer Gyula bírálatára. –
=1935. 59. 551–561. /K/

Pongrácz Kálmán: Erdély és a Székelyföld gazdasági problémái.
=1940. 64. 797–843.

gazdasági individualizmus
Kisléghi Nagy Dénes: A gazdasági individualizmus válsága.
=1933. 57. 249–256.

gazdasági intenzitás
Kovács Gábor: A földbirtok árának befolyása a gazdaság intenzitására.
=1905. 29. 178–184.

gazdasági internacionalizmus
Varga István: Gazdasági internacionalizmus és nacionalizmus.
=1928. 52. 42–52.

gazdasági kamara
Csérer Lajos: Az erdélyi gazdasági kamaráról.
=1918. 42. 132–137.

gazdasági kapcsolatok
Sassi Nagy Lajos: A magyar-török-Balkán gazdasági összeköttetés.
=1909. 33. 667–678.

Szterényi József: Gazdasági vonatkozások Ausztria és Magyarország között.
=1912. 36. 711–734. /K/

Matlekovits Sándor: Vámelőnyök (préférence); A német-magyar-osztrák gazdasági közeledés tervezett eszköze.
=1916. 40. 153–167.

Vágó József: Németországgal való gazdasági viszonyunk jövője.
=1916. 40. 185–207.

Welwart Ernő: A Németországhoz való gazdasági közeledés tarifapolitikai akadályai.
=1916. 40. 412–416.

Szigeti Gyula: Magyarország nemzetközi gazdasági kapcsolatai az 1924. évi fizetési mérleg alapján.
=1926. 50. 405–417.

Buresch Károly: Magyarország és Ausztria gazdasági kapcsolatai.
=1935. 59. 725–732.

Andreich Jenő: Magyar-lengyel gazdasági kapcsolatok új közlekedéspolitikai lehetőségei.
=1939. 63. 608–616.

Surányi-Unger Tivadar: A nemzetközi gazdasági kapcsolatok mai állása.
=1940. 64. 221–237.

Székely Artúr: A kereskedelempolitikai helyzet és nemzetközi gazdasági kapcsolataink.
=1941. 65. 528–534. /K/

Tarnóczi Lóránt: A nemzetközi gazdasági kapcsolatok valutaforgalmi kötöttségei.
=1947. 70. 197–206. /K/

gazdasági konferencia
Hantos Elemér: A Világgazdasági konferencia.
=1926. 50- 713–735.

Hantos Elemér: Közép-Európa gazdasági problémái a világgazdasági konferencia előtt.
=1927. 51. 47–73.

Zelovich László: A genfi világgazdasági konferencia.
=1927. 51. 352–360.

gazdasági könyvészet
L. Sipos Kamilló: Adalék az abszolutizmus gazdasági könyvészetéhez és a 40-es évek gazdasági irodalmához. 1–2.
=1912. 36. 817–828.; 1913. 37. 672–684.

gazdasági közösség
Seraphin, Hans Jürgen: A Dunavidék és a Feketetengermellék mezőgazdaságának beilleszkedése az európai kontinens kialakulóban lévő gazdasági közösségére.
=1942. 66. 583–592. /K/

gazdasági kutatás
Székely Gábor: Regressziós analízis a gazdasági kutatásban.
=1948. 71. 54–74.

gazdasági mérleg
Bálint Imre: Törökország gazdasági mérlege.
=1902. 26. 39–47.

gazdasági munkások
Ifj. Návay Lajos: Gazdasági munkás- és cseléd-segélypénztárak szervezése.
=1901. 25. 85–94.

Mattyasovszky Miklós: A gazdasági munkások és cselédek biztosítása.
=1903. 27. 353–365.

A gazdasági munkásbiztosítás reformja.
=1910. 34. 326–332.

gazdasági nacionalizmus
Varga István: Gazdasági internacionalizmus és nacionalizmus.
=1928. 52. 42–52.

gazdasági oktatás
A gazdasági szakoktatás Budapest székesfőváros iskoláiban az 1910/11. iskolaévben.
=1911. 35. 640–642. /K/

Varró István: Adatok a főiskolai gazdasági oktatás kérdéséhez. 1–3.
=1914. 38. 704–769.; 1915. 39. 48–129., 169–197.

gazdasági problémák
Ferenczi Izsó: Német-Ausztria gazdasági létproblémái.
=1920. 44. 666–710.

Hantos Elemér: Közép-Európa gazdasági problémái a világgazdasági konferencia előtt.
=1927. 51. 47–73.

Ferenczi Imre: Az idegenek nemzetközi gazdasági és társadalmi problémái.
=1936. 60. 381–397.

gazdasági program
Az osztrák trónbeszéd gazdasági programja.
=1911. 35. 644–645. /K/

Káldor György: Az angol liberalizmus gazdasági programja.
=1928. 52. 699–712.

gazdasági rend
Foltényi Róbert: A gazdasági rend fejlődésének irányzata a háború alatt, különös tekintettel a központokra.
=1918. 42. 123–131.

Ifj. Boér Elek: A verseny és a gazdasági rend.
=1943. 67. 601–630.

gazdasági rendszerek
Csérer Lajos: Havasalji határgazdasági rendszerek Erdélyben.
=1913. 37. 577–587.

gazdasági romanticizmus
Recensor: Gazdasági romanticizmus és a tiszta hozadék.
=1944. 68. 74–81. /K/

gazdasági stílus
Kisléghi Nagy Dénes: Világnézet és gazdasági stílus.
=1944. 68. 265–294.

gazdasági szervezet
Futó Mihály: A gazdasági szervezet kórtana. Corrado Gini organikus közgazdaságtana.
=1938. 62. 245–267.

gazdasági szövetség
Székely Artúr: A közép-európai gazdasági szövetség gondolatának története, különösen a XIX. században.
=1916. 40. 518–536.

gazdasági szükséglet
Balás Károly: Gazdasági szükségletek és érdekek.
=1912. 36. 443–460.

gazdasági tanács
Balogh Tamás: A német birodalmi gazdasági tanács szervezete és működése.
=1928. 52. 511–515. /K/

gazdasági telítettség
Claparčde, A. de: Gazdasági telítettségi fok és nyersanyag-termelés.
=1938. 62. 615. /K/

gazdasági tényező
Jankovich Béla: Az értékelmélet mechanikai alapelvei s a termelés és forgalom gazdasági tényezőiről.
=1906. 30. 440–455.

Balás Károly: A mozgás állapota mint társadalmi és gazdasági alaptényező.
=1938. 62. 36–42.

gazdasági tér
Guothfalvy Dorner Zoltán: Nagy gazdasági tér.
=1941. 65. 435–449.

gazdasági terv
Pongrácz Kálmán: Tiszántúli [gazdasági] terv.
=1938. 62. 579–593.

Szász Péter: Háború utáni tervek és a tőkeképződés.
=1943. 67. 844–851. /K/

Judik József: A hároméves gazdasági terv.
=1947. 70. 1–49.

gazdasági tevékenység
Ereky Károly: Az állam és a társadalom gazdasági tevékenysége Magyarországon.
=1908. 32. 97–108.

gazdasági törvényhozás
Montenegró új gazdasági törvényhozása.
=1914. 38. 412–413. /K/

Gazdasági törvényhozás.
=1923. 47. 77–84. /KK/

Gazdasági törvényhozás.
=1923. 47. 153–156. /KK/

Gazdasági törvényhozás.
=1923. 47. 242–244. /KK/

E. D. – P. L.: Gazdasági törvényhozás.
=1923. 47. 332–335. /KK/

Th. L.: Gazdasági törvényhozás.
=1923. 47. 440–442. /KK/

E. D.: Gazdasági törvényhozás.
=1923. 47. 664–665. /KK/

E. D. – P. L.: Gazdasági törvényhozás.
=1923. 47. 789–793. /KK/

E. D. – P. L.: Gazdasági törvényhozás.
=1923. 47. 858–863. /KK/

E. D.: Gazdasági törvényhozás.
=1924. 48. 162–166. /KK/

E. D.: Gazdasági törvényhozás.
=1924. 48. 326–328. /KK/

E. D.: Gazdasági törvényhozás.
=1924. 48. 429. /KK/

Gazdasági törvényhozás.
=1925. 49. 179. /KK/

gazdasági újjáépülés
Rejtő Sándor: Gazdasági újjáépülés.
=1920. 44. 619–638.

gazdasági válság
Dréhr Imre: A feldarabolt Magyarország – Európa gazdasági válsága.
=1923. 47. 633–645.

Bernát Gyula: A gazdasági válság és a munkabérek alakulása.
=1923. 47. Pótfüzet 1–15.

Magyary Lajos: A gazdasági válság enyhítése.
=1930. 54. 306–310. /K/

Domány Gyula: A világgazdasági válság.
=1931. 55. 194–215.

Neubauer Ferenc: A gazdasági válság kialakulása és fázisai.
=1932. 56. 243–252. /K/

Heller Farkas: Fogyasztás és gazdasági válság. Válasz Varga Istvánnak.
=1933. 57. 326–331. /K/

Varga István: Válság és szegénység. Viszontválasz Heller Farkasnak.
=1933. 57. 331–332. /K/

gazdasági viszonyok
Jeszenszky Ignác: A barcasági szászok gazdasági viszonyai.
=1900. 24. 683–690.

Morvay Gyula: A hegyvidéki nép gazdasági viszonyai az állattenyésztés szempontjából.
=1905. 29. 865–874.

Szegh Dezső: Gazdasági viszonyunk Bosznia-Hercegovinához. – Jegyzetek a bosnyák kérdéshez. –
=1909. 33. 827–844.

A svájci otthonmunkások gazdasági és társadalmi viszonyai.
=1912. 36. 280–281. /K/

Sch.: Legújabb statisztikai adatok az Egyesült Államok gazdasági viszonyairól.
=1912. 36. 696–700. /K/

Schiller Ottó: Bosznia gazdasági viszonyai.
=1912. 36. 807–816.

Sch.: Oroszország gazdasági viszonyai a háború előtt.
=1915. 39. 339–344. /K/

Lengyel Géza: Lengyelország gazdasági viszonyai.
=1918. 42. 414–458.

Th. L.: Szlovákia gazdasági viszonyai.
=1923. 47. 443. /KK/

Varga István: A magyarországi gazdasági viszonyok az 1925. év első öt hónapjában.
=1925. 49. 353–385. /KK/

Varga István: A magyarországi gazdasági viszonyok az 1925. évi június–október hónapokban.
=1925. 49. 657–700. /KK/

Varga István: A magyarországi gazdasági viszonyok az 1925. évi november–december hónapokban.
=1926. 50. 84– 114. /KK/

Varga István: A magyarországi gazdasági viszonyok az 1926. évi január–február hónapokban.
=1926. 50. 221–252. /KK/

Varga István: A magyarországi gazdasági viszonyok az 1926. évi március–április és május–június hónapokban. 1–2.
=1926. 50. 381–404., 529–552. /KK/

Ifj. Rácz Lajos: A magyarországi gazdasági viszonyok az 1926. évi július–augusztus hónapokban.
=1926. 50. 665–684. /KK/

Ifj. Rácz Lajos: A magyarországi gazdasági viszonyok az 1926. évi szeptember–október hónapokban.
=1926. 50. 841–856. /KK/

Ifj. Rácz Lajos: A magyarországi gazdasági viszonyok az 1926. évi november–december hónapokban.
=1927. 51. 161–176. /KK/

Ifj. Rácz Lajos: A magyarországi gazdasági viszonyok az 1927. évi január–február hónapokban.
=1927. 51. 289–304. /KK/

Ifj. Rácz Lajos: A magyarországi gazdasági viszonyok az 1927. évi március–április hónapokban.
=1927. 51. 417–432. /KK/

Ifj. Rácz Lajos: A magyarországi gazdasági viszonyok az 1927. évi május–június hónapokban.
=1927. 51. 545–560. /KK/

Ifj. Rácz Lajos: A magyarországi gazdasági viszonyok az 1927. évi július–augusztus hónapokban.
=1927. 51. 689–704. /KK/

Ifj. Rácz Lajos: A magyarországi gazdasági viszonyok az 1927. évi szeptember–október hónapokban.
=1927. 51. 849–864. /KK/

Ifj. Rácz Lajos: A magyarországi gazdasági viszonyok az 1927. évi november hónapban.
=1928. 52. 85–96. /KK/

Ifj. Rácz Lajos: A magyarországi gazdasági viszonyok az 1927. évi december hónapban.
=1928. 52. 197–208. /KK/

Ifj. Rácz Lajos: A magyarországi gazdasági viszonyok az 1928. évi január hónapban.
=1928. 52. 301–312. /KK/

Ifj. Rácz Lajos: A magyarországi gazdasági viszonyok az 1928. évi február hónapban.
=1928. 52. 413–424. /KK/

Ifj. Rácz Lajos: A magyarországi gazdasági viszonyok az 1928. évi március–április hónapokban.
=1928. 52. 557–572. /KK/

Ifj. Rácz Lajos: A magyarországi gazdasági viszonyok az 1928. évi május–június hónapokban.
=1928. 52. 653–668. /KK/

Ifj. Rácz Lajos: A magyarországi gazdasági viszonyok az 1928. évi július–augusztus hónapokban.
=1928. 52. 749–764. /KK/

Ifj. Rácz Lajos: A magyarországi gazdasági viszonyok az 1928. évi szeptember hónapban.
=1928. 52. 829–840. /KK/

Ifj. Rácz Lajos: A magyarországi gazdasági viszonyok az 1928. évi november és december hónapban. 1–2.
=1929. 53. 73–84., 165–176. /KK/

Varga István: A magyarországi gazdasági viszonyok 1929. januártól októberig.
=1929. 53. 776. után 1–88.

Varga István: A magyarországi gazdasági viszonyok az 1930. évi március hónapban.
=1930. 54. 410. után 1*–34*. /KK/

Varga István: A magyarországi gazdasági viszonyok az 1930. évi június–július hónapokban.
=1930. 54. 674. után 49*–64*. /KK/

Varga István: A magyarországi gazdasági viszonyok az 1930. évi október hónapban.
=1930. 54. 946. után 83*–92*. /KK/

Varga István: A magyarországi gazdasági viszonyok az 1931. évi szeptember–október hónapokban.
=1931. 55. 836. után 77*–92*. /KK/

gazdaságkutató intézet
R. Jónás Magda: A Magyar Gazdaságkutató Intézet új ipari termelési indexszáma.
=1940. 64. 13–36.

gazdaságosság
Barthos Andor: Részletek a gazdaságosság érvényesítéséhez az államvasutak üzemében.
=1914. 38. 456–474.

Weis István: A gazdaságosság elve a közigazgatásban.
=1923. 47. 368–392.

gazdaságpolitika
Mattyasovszky Miklós: A polgári törvénykönyv tervezetének öröklési joga, gazdasági és társadalompolitikai szempontból.
=1901. 25. 502–519.

Strickerné Pollacsek Laura: III. Károly gazdaságpolitikájának hatása Magyarországra. 1–2.
=1909. 33. 384–397., 455–478.

Az Egyesült Államok új gazdasági politikája.
=1912. 36. 851–853. /K/

Dréhr Imre: Pénzünk és gazdasági politikánk nemzetközi kérdései.
=1923. 47. 295–302.

Surányi-Unger Tivadar: A célkitűzés problémája a gazdaságpolitikában, különös tekintettel a kereskedelmi politikára. 1–2.
=1924. 48. 227–264., 376–408.

Kovrig Béla: Racionalizmus a gazdaságpolitikában.
=1926. 50. 759–770.

Guothfalvy Dorner Zoltán: Racionalizálás és gazdaságpolitika.
=1928. 52. 669–698.

Bártfai Szabó László: Széchenyi gazdaságpolitikai tételei.
=1930. 54. 771–786.

Judik József: A külföldi kölcsönök tekintetében követendő politika problémái.
=1931. 55. 81–114.

Zelovich László: Magyar gazdaságpolitika 1932-ben.
=1932. 56. 226–237.

Lipták László: Magyar gazdaságpolitika 1932-ben. Megjegyzés Zelovich László cikkére.
=1932. 56. 473–476. /K/

Zelovich László: Magyar gazdaságpolitika 1932-ben. Válasz Lipták László megjegyzésére.
=1932. 56. 476. /K/

Otte, Gerhard: A német gazdaságpolitika alapproblémái.
=1932. 56. 598–619.

Lipták László: Magyar gazdaságpolitika 1932. Viszontválasz Zelovich László megjegyzésére.
=1932. 56. 628–629. /K/

Navratil Ákos: Közgazdaságtan és gazdasági politika.
=1934. 58. 1–21.

Varga István: A fasizmus gazdaságpolitikája.
=1934. 58. 570–594.

Gesztelyi Nagy László: A tengeri gazdaságpolitikai jelentősége Magyarországon.
=1937. 61. 833–841. /K/

Theiss Ede: Korlátozott verseny és gazdaságpolitika.
=1939. 63. 388–442.

Surányi-Unger Tivadar: Az amerikai gazdaságpolitika válaszúton.
=1939. 63. 779–793.

Keményffi János: A francia Blum-kormány gazdaságpolitikai tévedése.
=1939. 63. 941–957.

Kisléghi Nagy Dénes: A gazdaságpolitika tudományelméleti helyzete.
=1943. 67. 78–83. /K/

Bolberitz Károly: Magyarország háborús gazdaságpolitikája az ipari termékek termelési-fogyasztási egyensúlyának biztosítására.
=1943. 67. 154–174.

Navratil Ákos: A háború utáni átmeneti idő gazdasági politikája.
=1943. 67. 986–1012.

gazdaságpolitikai társaság
Varga István: A gazdaságpolitikai társaság 1929/30. évi munkaprogramjának első tervezete.
=1929. 53. 672–675. /K/

gazdaságstatisztika
Bud János: Elméleti, gazdasági és morálstatisztikai kérdések a Nemzetközi Statisztikai Intézet XI. ülésszakán. 1–2.
=1908. 32. 391–399., 461–470.

Földes Béla: Az MTA és a nemzetgazdaságtan-statisztika mívelése. (A nemzetgazdasági bizottság alapításának ötvenedik évfordulója alkalmából.)
=1910. 34. 813–833.

A gazdasági statisztika és a háború.
=1916. 40. 67–71. /K/

Hajdrik Sándor: A magyar gazdasági statisztika kiépítése.
=1926. 50. 802–804. /K/

Balogh Tamás: A német hivatalos gazdaságstatisztika újjászervezése és tevékenysége.
=1928. 52. 486–503.

gazdaságtan
Mezey Lajos: A teoretikus gazdaságtan alapproblémái.
=1918. 42. 220–232.

Kisléghi Nagy Dénes: Az univerzalizmus gazdasági tanai. 1–2.
=1937. 61. 577–627., 784–822.

Ifj. Boér Elek: A fogyasztás gazdaságtana és irányítása. 1–2.
=1939. 63. 11–31., 220–243.

Sós Aladár: John Maynard Keynes gazdasági tanai és bírálatuk. 1–2.
=1948. 71. 197–224.; 1949. 72. 23–71.

gazdaságtörténet
Lukács Károly: A francia államháztartás Sully idejében. Gazdaságtörténeti tanulmány.
=1907. 31. 7–23.

gazdaságtörténet-írás
A magyar gazdaságtörténet-írás új útja. MKT-ankét. Gyömrei Sándor előadása.
=1932. 56. 661–679.

A magyar gazdaságtörténet-írás új útja. MKT-ankét. Ifj. Iványi-Grünwald Béla hozzászólása.
=1933. 57. 360–368. /K/

A magyar gazdaságtörténet-írás új útja. MKT-ankét. Frey András hozzászólása.
=1933. 57. 368–373. /K/

A magyar gazdaságtörténet-írás új útja. MKT-ankét. Gyömrei Sándor válasza.
=1933. 57. 373–376. /K/

Berlász Jenő: A magyar gazdaság- és társadalomtörténetírás kialakulása.
=1943. 67. 1076–1096.

gazdaságtudomány
Luckhaub Gyula: A matematika a gazdasági irányú tudományokban.
=1944. 68. 59–69.

gazdaságtudományi múzeum
Guothfalvy Dorner Zoltán: A düsseldorfi társadalom- és gazdaságtudományi múzeum.
=1929. 53. 584–587. /K/

Gelléri Mór
S.: Gelléri Mór (1854–1915). Nekrológ.
=1915. 39. 628–629. /K/

Genf
A genfi órásipar.
=1918. 42. 199–200. /K/

Zelovich László: A genfi világgazdasági konferencia.
=1927. 51. 352–360.

Zelovich László: A kettős adóztatás és az adózás alóli kibúvás kérdésében Genfben 1928 októberében tartott konferencia.
=1928. 52. 875–876. /K/

Zelovich László: A legnagyobb kedvezmény kérdése és az 1930. évi genfi vámkonferencia.
=1930. 54. 295–305.

Genova
M.: Szociológiai kongresszus (Genova, 1899. október 23–26).
=1900. 24. 78–79. /K/

George, Henry
Mezey Lajos: Henry George eszméje.
=1917. 41. 133–139.

gépgyárak
György Endre: A magyar vasművek és gépgyárak.
=1913. 37. 410–418.

gépkocsi
Nemzetközi automobil-statisztika.
=1912. 36. 528–529. /K/

A világ automobilforgalma.
=1915. 39. 554–555. /K/

Gide, Charles
H. F.: Charles Gide (1847–1932). Nekrológ.
=1932. 56. 241–243. /K/

Gini, Corrado
Futó Mihály: A gazdasági szervezet kórtana. Corrado Gini organikus közgazdaságtana.
=1938. 62. 245–267.

Gossen-törvények
Miyoji Hayakava: Kautz Gyula és a Gossen-féle tételek.
=1930. 54. 331–337.

Szécsi János: A Gossen-törvények módosítása.
=1931. 55. 169–193.

görög gyarmatok
Téglás Gábor: Régi súlymértékek. (A Daciával kereskedelemben állott aldunai és pontusmelléki görög gyarmatok kereskedelmi súlymértékei időszámításunk első századában.)
=1907. 31. 416–421. /K/

Görögország
Görögország külkereskedelme 1910-ben.
=1911. 35. 637. /K/

görögök
Schäfer László: A görögök vezetőszerepe Magyarországon a korai kapitalizmus kialakulásában. 1–2.
=1930. 54. 32–54., 109–141.

Göttinga
Goldziher Károly: A biztosítási tudományok szemináriuma Göttingában.
=1902. 26. 878–880. /K/

grafikus ábrázolás
Gy.: A grafikus rajzok a statisztikában.
=1897. 21. 743–745. /K/

P. P.: A statisztika grafikai ábrázolása és annak gyakorlati jelentősége.
=1915. 39. 344–347. /K/

gubások
Margocsy Géza: A gubások gazdasági és szociális helyzete Debrecenben.
=1916. 40. 716–724.

gumi
Brazíliai gumi-valorizáció.
=1913. 37. 699–700. /K/

gümőkór
L.: A gümőkór pusztítása.
=1899. 23. 789–795. /K/

gyapjú
A brünni gyapjúipar 1911-ben.
=1912. 36. 516–517. /K/

A brünni gyapjúáruipar.
=1914. 38. 536–538. /K/

A brünni gyapjúáruipar 1914-ben.
=1915. 39. 561–562. /K/

Pálinkás András: A gyapjúértékesítés megszervezése a közszállítások útján.
=1934. 58. 168–171. /K/

gyapot
György Miklós: A gyapot árhullámzásainak okai.
=1909. 33. 735–758.

Nemzetközi gyapotstatisztika.
=1910. 34. 417–418. /K/

A barcelonai nemzetközi gyapotkongresszus.
=1911. 35. 789–790. /K/

Gyapotvalorizációs tervek az Egyesült Államokban.
=1911. 35. 838–839. /K/

Gyapotfogyasztás és láthatatlan gyapotkészlet.
=1912. 36. 114–117. /K/

A német gyapotipar 1911-ben.
=1912. 36. 271–272. /K/

A jövő fő gyapottermő országai.
=1914. 38. 539–540. /K/

Az angol gyapotkereskedelem 1914-ben.
=1915. 39. 566. /K/

P. P.: Amerika gyapottermelése és ipara a háború első hat hónapjában.
=1916. 40. 301–302. /K/

Az amerikai gyapotkereskedelem szabályozása.
=1916. 40. 375. /K/

gyári alkalmazottak
Tervezet az ipari és gyári alkalmazottak betegség esetén való segélyezéséről.
=1900. 24. 701–706. /K/

gyári törvényjavaslat
Sch.: Az új svájci gyári törvényjavaslat.
=1914. 38. 407–408. /K/

gyáripar
Géber Antal: A magyar gyáripar első üzemi és munkásstatisztikája.
=1904. 28. 121–131.

Az új japán gyáripari törvény.
=1911. 35. 546. /K/

A svájci gyáripari törvén revíziója.
=1911. 35. 701–704. /K/

Gyáripar és kézműipar különválasztása.
=1911. 35. 790–791. /K/

A svájci gyáripar fejlődése.
=1913. 37. 554–557. /K/

Futó Mihály: Gyáripari termelésünk irányítása a két világháborúban.
=1943. 67. 1013–1075.

Gyáriparosok Országos Szövetsége
Matlekovits Sándor: A Magyar Gyáriparosok Országos Szövetségének 20 éves fennállása.
=1922. 46. 497–500. /K/

gyarmat
Lers Vilmos: A gyarmatügyről.
=1897. 21. 441–461.

Székely Mihály: Kiviteli törekvéseink és a gyarmatok.
=1898. 22. 741–760.

Téglás Gábor: Régi súlymértékek. (A Dáciával kereskedelemben állott aldunai és pontusmelléki görög gyarmatok kereskedelmi súlymértékei időszámításunk első századában.)
=1907. 31. 416–421. /K/

Ruttkay Vilmos: Az angol gyarmatügyi értekezlet.
=1907. 31. 505–510.

A német gyarmatok gazdasági fejlődése.
=1912. 36. 417–422. /K/

Vándorlások és gyarmatok. MKT-ankét. Ferenczi Imre előadása.
=1936. 60. 700–714.

Vándorlások és gyarmatok. MKT-ankét. Hegedűs Lóránt hozzászólása.
=1936. 60. 791–794.

Vándorlások és gyarmatok. MKT-ankét. Kovács Alajos hozzászólása.
=1936. 60.794–796.

Vándorlások és gyarmatok. MKT-ankét. Kovrig Béla hozzászólása.
=1936. 60. 796–799.

Vándorlások és gyarmatok. MKT-ankét. Neubauer Gyula hozzászólása.
=1936. 60. 799–802.

Vándorlások és gyarmatok. MKT-ankét. Ferenczi Imre válasza.
=1936. 60. 802–803.

Ruisz Rezső: A német gyarmati követelések gazdasági okai.
=1937. 61. 122–127. /K/

Éber Ernő: Mezőgazdasági cselédbér – mezőgazdasági cselédkereset.
=1941. 65. 43–62.

gyárosok
Iparosok, kereskedők és gyárosok Hanza-szövetsége (1909).
=1909. 33. 845–847. /K/

Matlekovits Sándor: A Magyar Gyáriparosok Országos Szövetségének 20 éves fennállása.
=1922. 46. 497–500. /K/

gyárstatisztika
Sz.: Svájci gyárstatisztika.
=1913. 37. 354. /K/

P. P.: Svájci gyárstatisztika.
=1914. 38. 210–212. /K/

gyárvárosrészek
Farkas Jenő: A gyárvárosrészek elhelyezése.
=1900. 24. 303–304. /K/

gyermekágy
Moldoványi István: A gyermekágyas munkásnők védelme.
=1904. 28. 957–963. /K/

Flórián Károly: A betegség, gyermekágy és halálozás esetén nyújtandó segélyek az 1907. évi XIX. tc. szerint. 1–2.
=1908. 32. 677–683., 722–733.

gyermekápolás
Kovács Aladár: A gyermekápolás Franciaország közigazgatásában.
=1893/2. 17. 381–386. /K/

gyermekhalandóság
H. A.: A gyermekhalandóság statisztikája.
=1899. 23. 589–597.

Laky Dezső: Magyar gyermekhalandósági statisztika.
=1922. 46. 75–96.

gyermekmunka
A.: Tanköteles gyermekek foglalkoztatása Németországban.
=1898. 22. 496–500. /K/

R.: Az iskolás gyermekek ipari mellékfoglalkozásának kérdése.
=1899. 23. 506–508. /K/

Fenyvessy József: A gyermekmunka védelme.
=1903. 27. 720–721. /K/

Ifj. Leopold Lajos: A gyermek-munkás védelme Németországban.
=1904. 28. 621–625. /K/

Guothfalvy Dorner Zoltán: A fiatalkorúak, gyermekek és nők éjjeli munkájának kérdése és textilipari versenyképességünk.
=1930. 54. 510–517. /K/

Győr
A Pozsony és Győr közötti vízművek.
=1911. 35. 539–541. /K/

György Endre
Mattyasovszky Miklós: György Endre (1848–1927). Nekrológ.
=1927. 51. 245–246. /K/

gyufagyár
Moldoványi István: A gyufagyári munkások védelme. 1–3.
=1904. 28. 1–17., 109–120., 219–237.

Vita a foszforgyári munkások védelméről.
=1904. 28. 247–250. /K/

gyufamonopólium
Francia gyújtóegyedáruság.
=1910. 34. 418–419. /K/

gyümölcsfák
A porosz állat- és gyümölcsfaszámlálás.
=1914. 38. 399–401. /K/

Haberler
Nőtel Rudolf: Haberler konjunktúraelmélete.
=1938. 62. 939–952.

háború
Sz.: Háború és közgazdaság. 1–2.
=1914. 38. 635–643., 770–779. /K/

Sch.: A lakásügy a háborúban.
=1914. 38. 643–645. /K/

Sch.: Az ingatlan tulajdon védelme a háború alatt.
=1914. 38. 645–646. /K/

Ferenczi Imre: A háború sebesültjeinek gazdasági jövője.
=1914. 38. 677–688.

Schlesinger Károly: Bankpolitika háború idején.
=1914. 38. 689–697.

Az adózás és a háború.
=1914. 38. 785. /K/

P. P.: A háború hatása az orosz iparra.
=1914. 38. 786. /K/

Szana Zsigmond: A háború kihatásai a pénz lényegére.
=1915. 39. 145–151.

Varga Jenő: Háború és közgazdaság. 1–2.
=1915. 39. 152–160., 257–271.

Sz.: Háború és közgazdaság.
=1915. 39. 198–204. /K/

Sch.: Az Egyesült Államok külkereskedelme a háború első hónapjaiban.
=1915. 39. 204–209. /K/

Szabó Ferenc: Háborús idők közélelmezési tanulságai.
=1915. 39. 217–244.

Sz.: Háború és közgazdaság.
=1915. 39. 272–277. /K/

P. P.: A német ipar a háborúban.
=1915. 39. 278–282. /K/

P. P.: A háború hatása a német vasiparra.
=1915. 39. 285–287. /K/

Bálint Imre: Közgazdaságunk és vasútpolitikánk a háború után.
=1915. 39. 308–324.

Sch.: Oroszország gazdasági viszonyai a háború előtt.
=1915. 39. 339–344. /K/

Sz. L.: Háború és közgazdaság.
=1915. 39. 409–416. /K/

P. P.: Európai háború – amerikai közgazdaság. 1–3.
=1915. 39. 421–430., 547–551., 640–644. /K/

Sz.: Háború és közgazdaság.
=1915. 39. 531–542. /K/

P. P.: Anglia gazdasági élete a világháborúban.
=1915. 39. 551–553. /K/

P. P.: A Szuezi csatorna a háborúban.
=1915. 39. 553. /K/

Az európai kőolajtermelés a háborúban.
=1915. 39. 563–564. /K/

Sz.: Háború és közgazdaság.
=1915. 39. 629–639. /K/

A tengerentúli személyforgalom és a háború.
=1915. 39. 646. /K/

A világháború költségei.
=1915. 39. 721–723. /K/

A francia vasúttársaságok és a háború.
=1915. 39. 727–729. /K/

Munkanélküliség Ausztriában a háború alatt.
=1915. 39. 730–731. /K/

Payer Pál: Anglia gondoskodása cukorszükségletéről a háborúban.
=1915. 39. 755–759.

Sz.: Háború és közgazdaság.
=1915. 39. 783–787. /K/

P. P.: Az első háborús év államadásságai.
=1915. 39. 795. /K/

P. P.: A háború hatása Japán külkereskedelmére.
=1915. 39. 796. /K/

P. P.: A háború és az európai országok jegybankjai.
=1915. 39. 797–802. /K/

Sz.: Háború és közgazdaság.
=1916. 40. 63–67. /K/

A gazdasági statisztika és a háború.
=1916. 40. 67–71. /K/

Klasz Paula: Az Egyesült Államok és az európai háború.
=1916. 40. 126–132. /K/

P. P.: A háború költségei és a hadviselő államok pénzügyi helyzete.
=1916. 40. 133–136. /K/

Schlesinger Károly: A pénzérték háborús változása.
=1916. 40. 168–184.

P. P.: A háború hatása az Atlanti óceán személyforgalmára.
=1916. 40. 216–217. /K/

Kovács Gábor: A világháború közgazdasági háttere.
=1916. 40. 265–293.

P. P.: Amerika gyapottermelése és ipara a háború első hat hónapjában.
=1916. 40. 301–302. /K/

A német játékáruipar és a háború.
=1916. 40. 371–372. /K/

A háború hatása a német tengerhajózásra.
=1916. 40. 422–426. /K/

Ecseri Lajos: Mezőgazdaságunk helyzete és feladatai a háború után.
=1916. 40. 503–517.

Sz.: Háború és közgazdaság.
=1916. 40. 565–570. /K/

P. P.: A Német Birodalmi Bank háborús munkája.
=1916. 40. 572–573. /K/

P. P.: Argentína külkereskedelme a háborúban.
=1916. 40. 729–731. /K/

P. P.: A német közgazdaság a háborúban.
=1916. 40. 731–732. /K/

Kovács Jenő: A jegybankok nemesércpolitikája és a háború.
=1916. 40. 786–799.

Szterényi József: Gazdasági feladataink a háború után.
=1916. 40. 805–826.

Lengyelország cukoripara a háború előtt.
=1917. 41. 149–151. /K/

Mattyasovszky Miklós: A gazdasági eltolódás és a háború.
=1917. 41. 348–353.

Kovács Alajos: Születési számunk alakulása a háború után.
=1917. 41. 384–387. /K/

Kircz Andorné: Népesedési kérdések a háborúban.
=1917. 41. 456–459. /K/

Kircz Andorné: Bécsi munkások életviszonyai a háború előtt háztartási számadások alapján.
=1917. 41. 538–563.

Kircz Andorné: Városi családok élelmezési viszonyai Németországban a háború második évében háztartási számadások alapján.
=1917. 41. 682–685. /K/

Bíró Benedek: Állami háztartásunk a háború első évében.
=1917. 41. 841–870.

Méhely Kálmán: A munkáskérdés háborús fejlődése.
=1918. 42. 5–21. /K/

Ifj. Weiss Vilmos: A kereslet és kínálat alakulása a háborúban.
=1918. 42. 56–60. /K/

Foltényi Róbert: A gazdasági rend fejlődésének irányzata a háború alatt, különös tekintettel a központokra.
=1918. 42. 123–131.

Lers Vilmos: A háború hatása a nemzetközi szerződésekre. – Különösebb tekintettel a közgazdaságpolitikai vonatkozásúakra.
=1919. 43. 3–34.

Dálnoki-Kováts Jenő: A megélhetés drágulása a háború kitörése óta.
=1921. 45. 264–292.

Buday László: A statisztika szervei a háború alatt.
=1922. 46. 548–551.

Heller Farkas: A háború és a közgazdaságtan elmélete.
=1923. 47. 1–22.

Pap Géza: Munkásbiztosításunk a háborús és a háborút követő években.
=1925. 49. 590–614.

Ifj. Reitzer Béla: Szociálpolitika a felfegyverkezés és a háború között.
=1939. 63. 961–971. /K/

Varga István: Az európai háború és az árkérdés.
=1940. 64. 149–158.

Theiss Ede: Modern közgazdaságtudomány és totális háború.
=1942. 66. 718–741.

Kádas Kálmán: Államháztartás és áralakulás a háborús Finnországban.
=1943. 67. 1097–1104. /K/

háború-kockázat
Fehér Gyula: Háború-kockázat az életbiztosításban.
=1916. 40. 96–114.

háborús adópolitika
Gy. E.: Háborús adópolitika Angliában.
=1919. 43. 119–121. /K/

háborús ármaximálás
P–I: Háborús ármaximálások Németországban és Ausztriában.
=1917. 41. 297–306. /K/

háborús bankpolitika
Domány Gyula: A háborús bankpolitika.
=1942. 66. 201–226.

háborús gazdaság
N. –F.: A budapesti tőzsde a háborús gazdaságban.
=1942. 66. 446–448. /K/

háborús gazdaságpolitika
Bolberitz Károly: Magyarország háborús gazdaságpolitikája az ipari termékek termelési-fogyasztási egyensúlyának biztosítására.
=1943. 67. 154–174.

háborús idegenforgalom
Sebestyén György: A háborús idegenforgalom gazdasági kérdései.
=1941. 65. 91–96. /K/

háborús közgazdaság
Pereszlényi Pál: Adatok Anglia háborús közgazdaságához.
=1915. 39. 687–697.

Kovács Gábor: Háborús közgazdasági archívum a debreceni egyetemen.
=1917. 41. 650–661.

Riccardi, Raffaello: Háborús közgazdaság.
=1940. 64. 504–506. /K/

háborús népesedés
Popper György: Háborús népesedési és szociális problémák.
=1917. 41. 262–284.

háborús népveszteség
Buday László: Magyarország háborús népvesztesége.
=1920. 44. 536–551.

háborús pénzügy
Ifj. Weiss Vilmos: Háborús pénzviszonyok, különös tekintettel a pénzbőségre. A pénzintézetek alaptőkeemelése.
=1917. 41. 434–443.

Ifj. Boér Elek: Háborús pénzpolitika és pénzügy 1914–15-ben és 1939–40-ben.
=1940. 64. 444–478.

Balás Károly: Háborús pénzügyek.
=1942. 66. 813–821.

Vajta György: A nagyhatalmak háborús pénzügyei.
=1943. 67. 771–814.

Recensor: Az első négy háborús év pénzügyei.
=1944. 68. 223–226. /K/

hadikölcsön-biztosítás
Ifj. Sós Ernő: A hadikölcsönbiztosítás.
=1917. 41. 577–580. /K/

Frisch Ferenc: Hadikölcsönbiztosítás.
=1918. 42. 258–273., 1 t.

hadirokkantak
Ferenczi Imre: A hadirokkantak és hadihátrahagyottak ellátásának reformja.
=1917. 41. 769–811.

hadiszer-kivitel
Az Egyesült Államok hadiszerkivitele.
=1915. 39. 723–726. /K/

hadviselő államok
P. P.: A háború költségei és a hadviselő államok pénzügyi helyzete.
=1916. 40. 133–136. /K/

Hága
F. I.: A X-ik nemzetközi lakásügyi kongresszus Hágában.
=1912. 36. 557–560. /K/

A hágai lakásügyi kongresszus.
=1913. 37. 772–774. /K/

hajléktalanok
6553 berlini munkanélküli és hajléktalan.
=1913. 37. 129–131. /K/

hajóállomány
Az amerikai kereskedelmi hajóhad.
=1915. 39. 556–557. /K/

Th. L.: A világ kereskedelmi hajóállománya.
=1923. 47. 257–258. /KK/

Th. L.: A világ kereskedelmi hajóállományának veszteségei 1911–1921.
=1923. 47. 258. /KK/

hajóépítés
Hajóűr-produkció 1916-ban [a világon].
=1917. 41. 588–589. /K/

hajóforgalom
Herczeg Ferenc: Fiume áru és hajóforgalma az 1896. évben.
=1897. 21. 587–606.

Herczeg Ferenc: Fiume áru és hajóforgalma az 1897. évben.
=1898. 22. 552–571. /K/

hajóveszteség
A világ hajóvesztesége 1914-ben.
=1915. 39. 645–646. /K/

hajózás
Hajdú László: A folyamhajózás Oroszországban.
=1895. 19. 63–65. /K/

Penninger Antal: A tengerhajózási mozgalmak és azok hatása Fiume forgalmára.
=1904. 28. 748–761.

A dán vasúti és hajózási jutalékrendszer.
=1909. 33. 859. /K/

Kohányi Zoltán: Hajózási egyezmények a világforgalomban.
=1910. 34. 261–276.

Kohányi Zoltán: Nemzeti tengerhajózási politikánk feladatai.
=1910. 34. 741–774.

A világflotta 1911-ben.
=1911. 35. 780–781. /K/

Sz. Gy.: Aktuális tengerhajózási és exportkérdésekről.
=1912. 36. 484–498.

A német tengerhajózás 1911-ben.
=1912. 36. 530–532. /K/

A világflotta gyarapodása.
=1913. 37. 612–613. /K/

Sch.: A világ kereskedelmi flottája 1913-ban.
=1915. 39. 131–132. /K/

Nagybritannia hajózása 1914-ben.
=1915. 39. 553–554. /K/

Hajóközlekedés Anglia és Oroszország között.
=1915. 39. 555. /K/

P. P.: A háború hatása az Atlanti óceán személyforgalmára.
=1916. 40. 216–217. /K/

A háború hatása a német tengerhajózásra.
=1916. 40. 422–426. /K/

A francia hajózás állami fejlesztése.
=1917. 41. 837–838. /K/

Kvassay Jenő: A Duna-torkolat hajózásának kérdései.
=1918. 42. 630–636. /K/

Trebits Miksa: A magyar folyamhajózás fejlődése a háború előtt és annak jelenlegi állapota.
=1924. 48. 265–287.

Rohringer Sándor: Hajózás, Vaskapu-szabályozás, Tisza-szabályozás.
=1941. 65. 223–236.

halkereskedelem
A német tengerihal-kereskedelem.
=1912. 36. 521–523. /K/

haláleseti biztosítás
Frisch Ferenc: A felvidéki és kárpátaljai rokkantsági, öregségi és haláleseti kötelező biztosítás rendezése.
=1940. 64. 883–923.

halálozás
Ráth Zoltán: Népünk korviszonyai és halálozási statisztikánk. 1–5.
=1893/1. 17. 71–113., 318–334., 448–471., 580–640., 725–741.

Z.: Születések és halálozások Magyarországon az állami anyakönyvek első esztendejében 1895–1896.
=1898. 22. 45–52. /K/

L.: A gümőkór pusztítása.
=1899. 23. 789–795. /K/

Flórián Károly: A betegség, gyermekágy és halálozás esetén nyújtandó segélyek az 1907. évi XIX. tc. szerint. 1–2.
=1908. 32. 677–683., 722–733.

Frisch Ferenc: Budapest halálozási viszonyai 1914 óta.
=1922. 46. 459–479.

halandóság
H. A.: A gyermekhalandóság statisztikája.
=1899. 23. 589–597.

Bud János: Népünk halandósága és élettartama. 1–2.
=1907. 31. 229–239., 320–342.

Laky Dezső: Magyar gyermekhalandósági statisztika.
=1922. 46. 75–96.

Halász Sándor
Mandelló Gyula: Halász Sándor (1859–1918). Nekrológ.
=1918. 42. 3–4.

hálókocsik
Háló-, étkező és büfékocsik közlekedése a Magy. Kir. Államvasutak vonalain 1911. évi május hó 1-től kezdve.
=1911. 35. 377. előtti 1 t.

Hamburg
Kivándorlás Hamburgon át 1911-ben.
=1912. 36. 610. /K/

Hantos Elemér
Navratil Ákos: Hantos Elemér (1881–1942). Nekrológ.
=1942. 66. 674–677. /K/

Hanza-szövetség
Iparosok, kereskedők és gyárosok Hanza-szövetsége (1909).
=1909. 33. 845–847. /K/

A Hansabund első esztendeje.
=1910. 34. 561–562. /K/

haszon
Jankovich Béla: Értéktöbblet és gazdasági haszon.
=1908. 32. 217–232.

haszonállat-állomány
Éber Antal: A nemzeti vagyon alakulása haszonállatállományunkban.
=1929. 53. 575–580. /K/

haszonbér
Éber Ernő: A földárak és földhaszonbérek alakulása tíz év alatt.
=1939. 63. 296–307. /K/

Éber Ernő: Földárak és haszonbérek 1939-ben.
=1940. 64. 636–647. /K/

hatalom
Mezey Lajos: Beszámítás vagy hatalmi elmélet?
=1932. 56. 284–305.

Honegger, Hans: Új termelési elmélet a hatalom- és hitelfogalom alapján.
=1937. 61. 434–444.

határgazdasági rendszerek
Csérer Lajos: Havasalji határgazdasági rendszerek Erdélyben.
=1913. 37. 577–587.

határhaszon-elmélet
Heller Farkas: Határhaszonelmélet és munkaelmélet. 1–2.
=1904. 28. 463–473., 516–533.

Heller Farkas: A határhaszonelmélet és az uralkodó értékelméletek. 1–2.
=1906. 30. 110–121., 176–185.

Heller Farkas: A határhaszonelmélet bírálata. 1–2.
=1906. 30. 531–538., 591–600.

Mezey Lajos: A határhaszonelmélet bírálata. 1–2.
=1914. 38. 186–194., 265–275.

Karg Norbert: A határhaszon és a teljesítmények egyenlő fontossága.
=1927. 51. 74–87.

Theiss Ede: A határhaszon mérésének problémája.
=1932. 56. 705–713.

határidő-üzlet
Neumann Ernő: Belga törvényjavaslat a határidőüzletről.
=1912. 36. 124–125. /K/

Recensor: Az angol és amerikai valutatervek ellentéteinek háttere.
=1944. 68. 425–428. /K/

határtermelékenység
Fellner Vilmos: A természetes kamat, mint a megtakarítások határtermelékenysége.
=1935. 59. 380–398.

hatósági munkaközvetítés
Hatósági munkaközvetítés.
=1923. 47. 447–448. /KK/

Andor Endre: A hatósági munkaközvetítés előretörése külföldön.
=1924. 48. 288–301.

Andor Endre: A hatósági munkaközvetítés Amerikában.
=1925. 49. 526–533. /K/

hatósági üzem
A hatósági és magánüzem egyesítése.
=1912. 36. 693–695. /K/

Havasalja
Csérer Lajos: Havasalji határgazdasági rendszerek Erdélyben.
=1913. 37. 577–587.

házasság
Dr.–: A vegyes házasságok termékenysége Poroszországban.
=1893/1. 17. 224–228. /K/

Vargha Gyula: A házasságok időtartama Franciaországban.
=1894. 18. 1204–1206. /K/

Buday László: Házassági perek az új házasságjog első esztendejében. 1895–1896.
=1897. 21. 626–631. /K/

Buday László: A magyarság szerepe a múlt év házasságaiban.
=1897. 21. 975–981. /K/

Ráth Zoltán: A házasságok termékenysége.
=1902. 26. 333–341.

Kovács Gábor: Házasságkötés és élveszületések. – Adalékok az osztályok dinamikájához. –
=1909. 33. 289–313.

házépítés
Szeibert János: A mezőgazdasági munkásház- és cselédlakásépítés közületi támogatása.
=1939. 63. 46–81.

házi cselédek
A házi cselédek jogviszonyainak rendezése a Német Birodalomban.
=1911. 35. 545. /K/

házigazdaság
Szeged város házigazdasága.
=1913. 37. 686–689. /K/

háziipar
Illés.: Magyar háziipar és budapesti otthoni munka.
=1909. 33. 357–359. /K/

házimunka
R.: A házimunka számbavétele Ausztriában.
=1898. 22. 199–202. /K/

háztartás
Thirring Gusztáv: A fővárosi szegény néposztályok lakásai. Adalék a nagyvárosi háztartások összetételének ismertetéséhez.
=1894. 18. 872–891.

Balkányi Béla: Magyar háztartási statisztikai adatok (1907).
=1908. 32. 119–123. /K/

Német munkásháztartási statisztika.
=1909. 33. 355–357. /K/

Illés Imre: Egy pozsonyi hivatalnok-család háztartási számadása.
=1913. 37. 563–576.

Kircz Andorné: Bécsi munkások életviszonyai a háború előtt háztartási számadások alapján.
=1917. 41. 538–563.

Kircz Andorné: Városi családok élelmezési viszonyai Németországban a háború második évében háztartási számadások alapján.
=1917. 41. 682–685. /K/

Buday Dezső: A háztartások kollektiválódása.
=1918. 42. 459–472.

Hegedűs Lóránt
Fabinyi Tihamér: Hegedűs Lóránt (1872–1943). Nekrológ.
=1943. 67. 1–5.

Hegedűs Sándor
Mandelló Gyula: Hegedűs Sándor (1847–1906). Nekrológ.
=1907. 31. 1–3.

hegyvidéki nép
Morvay Gyula: A hegyvidéki nép gazdasági viszonyai az állattenyésztés szempontjából.
=1905. 29. 865–874.

Heller Farkas
Navratil Ákos: Heller Farkas.
=1937. 61. 305–309.

helyi érdekű vasút
Rózsa Károly: Helyi érdekű vasútaink bajai s ezek orvoslása.
=1896. 20. 341–360.

Szabó Jenő: Helyi érdekű vasútaink jövője.
=1903. 27. 1–17.

A helyi érdekű vasutak kérdése. (Vita az MKT-ben.)
=1903. 27. 63–76. /K/

heringpiac
A nemzetközi heringpiac.
=1917. 41. 78–79. /K/

Herkner, Heinrich
H. F.: Heinrich Herkner (1863–1932). Nekrológ.
=1932. 56. 714–715. /K/

Heves vármegye
Kemény György: Heves vármegye közgazdasági leírása. 1–6.
=1909. 33. 54–58., 131–134., 187–198., 266–271., 344–352., 407–415.

hibernia
Czeisler Emil: A hibernia államosítása.
=1904. 28. 800–811. /K/

híd
Pikler J. Gyula: Közmunkák finanszírozásának kérdéséhez, különös tekintettel a tervezett két új budapesti hídra. (Törvénytervezet a ’Betterment-járulék’-ról.)
=1932. 56. 680–704.

Hieronymi Károly
Fellner Frigyes: Hieronymi Károly (1836–1911). Nekrológ.
=1911. 35. 297–300.

hirdetményi bélyeg
Wallon Dezső: A hirdetményi és naptári bélyeg megszüntetése.
=1900. 24. 134–137.

hírforgalom
A hírforgalom egy új alakja. (Levéltávirat.)
=1911. 35. 131–132. /K/

hitbizomány
Farkas Geiza: A parasztbirtok és a hitbizomány.
=1914. 38. 289–297.

Tunyogi Szücs Kálmán: A hitbizományi reform ás a porosz példa.
=1929. 53. 744–747. /K/

hitel
Pólya Jakab: A kereskedelem, pénz és hitelügy a kiállításon.
=1896. 20. 461–481.

Fellner Frigyes: Adalék mezőgazdasági hitelpolitikánkhoz. 1–3.
=1896. 20. 766–804.; 1897. 21. 37–49., 193–211.

Éber Antal: Jelzálog-hitelintézeti statisztikánkról.
=1899. 23. 120–129. /K/

Jekelfalussy József: Felvilágosító megjegyzések Éber Antal: ’Jelzálog-hitelintézeti statisztikánkról’ c. cikkéhez.
=1899. 23. 129–134. /K/

Lippich Gusztáv: A közép földbirtokos osztály hiteléből.
=1899. 23. 155–167.

Wekerle Sándor: Hitelviszonyainkról.
=1901. 25. 174–190.

Éber Antal: A mezőgazdasági hitel reformja.
=1901. 25. 519–531.

Hirsch Árpád: A mezőgazdaságot szolgáló hitel Somogy vármegyében.
=1902. 26. 353–363.

Berényi Pál: A földbirtok hitellel való megterhelése. 1–3.
=1903. 27. 604–621., 676–692., 769–783.

Barabás Endre: A nemzetiségi bankok székelyföldi akciója (Udvarhely vármegye hitelügyi viszonyai).
=1904. 28. 815–839.

Th.: Az Országos Központi Hitelszövetkezet kongresszusa.
=1905. 29. 296–300. /K/

Hantos Elemér: Hitelszervezetünk fejlődésének újabb irányai.
=1906. 30. 14–29.

Vita hitelszervezetünk fejlődésének kérdéséről.
=1906. 30. 63–64. /K/

Vas Ferenc: A hosszúlejáratú ipari hitel szervezése.
=1909. 33. 503–528.

Meszlény Artúr: Ingó-jelzálogjog és mezőgazdasági hitel.
=1911. 35. 651–666.

Neubauer Ferenc: Zálogleveles jelzáloghitelünk válsága. 1–2.
=1915. 39. 365–389., 515–530.

Neubauer Ferenc: A jelzáloghitel megszervezése az átmeneti gazdaságban.
=1918. 42. 22–36.

Domány Gyula: Bankpolitika, különös tekintettel a hitelpolitikára.
=1926. 50. 432–457.

Havas Jenő: Angol bankvezérek nyilatkozatai a bankjegy- és hitelpolitikáról.
=1927. 51. 366–371. /K/

Zelovich László: A magyar mezőgazdasági hitelkérdés jelenlegi állapota.
=1927. 51. 506–512. /K/

Judik József: Az Egyesült Államok aktív kereskedelmi mérlege és hitelezői szerepe.
=1927. 51. 640–643. /K/

Tunyogi Szücs Kálmán: A hosszú lejáratú ipari hitelről.
=1928. 52. 158–162. /K/

Heller Farkas: Új felfogások a hitelelmélet terén.
=1928. 52. 573–598.

György Ernő: A külföldi áruhitelek problémája.
=1928. 52. 841–859.

A külföldi áruhitelek kérdéséről. MKT-ankét. Drucker Géza hozzászólása.
=1928. 52. 898–899.

A külföldi áruhitelek kérdéséről. MKT-ankét. Szél Jenő hozzászólása.
=1928. 52.899–901.

A külföldi áruhitelek kérdéséről. MKT-ankét. Vágó József hozzászólása.
=1928. 52. 904.

A külföldi áruhitelek kérdéséről. MKT-ankét. Varga István hozzászólása.
=1928. 52.901–902.

A külföldi áruhitelek kérdéséről. MKT-ankét. Gyömrei Sándor hozzászólása.
=1928. 52. 902–904.

Neubauer Gyula: A pénz és a hitel a gazdasági forgalomban.
=1930. 54. 1–31.

Zsigmondy Kálmán – Vásárhelyi István: Olaszország hitelviszonyai.
=1930. 54. 617–640.

Hantos Elemér: Hitelszervezetünk változásai a háború után.
=1930. 54. 675–685.

Láng János: A magyar és német mezőgazdaság hitelterhei és megadóztatása.
=1931. 55. 115–128.

Rassay Gyula: A bankok szerepe az európai hitelválságban.
=1933. 57. 395–422.

Bikkal Dénes: A hitelélet legújabb fejlődése Olaszországban.
=1933. 57. 690–699. /K/

Kunsztler Zoltán: A hitelkamatláb kérdéséhez.
=1933. 57. 792–797. /K/

György Ernő: A hitelélet reformproblémái.
=1935. 59. 399–419.

Pályi Menyhért: Nemzetközi hitel, autarkia és merkantilizmus.
=1935. 59. 420–427. /K/

Darkó Zoltán: A mezőgazdasági hitel Magyarországon 1849 előtt.
=1935. 59. 683–693. /K/

Schneider Béla: A szankciókat végrehajtó államok hiteltámogatásának problémája.
=1936. 60. 76–81. /K/

Koós Zoltán: Hitelpolitika.
=1936. 60. 142–162.

Neubauer Gyula: Hitelpolitika és aranyvaluta.
=1936. 60. 653–699.

György Ernő: A mezőgazdasági hitelválság tanulságai.
=1937. 61. 310–331.

Honegger, Hans: Új termelési elmélet a hatalom- és hitelfogalom alapján.
=1937. 61. 434–444.

Pivány Jenő: Az Amerikai Egyesült Államok hitelszervezete és a hitelintézetek revíziója.
=1937. 61. 749–774.

Prion, Willy: Német hitel- és pénzügypolitikai kérdések.
=1938. 62. 1–13.

Vogel, Hugo Emanuel: A könyvpénzforgalom pénz- és hitelpolitikai hatásai.
=1938. 62. 185–190.

Futó Mihály: Az állami exporthitel-biztosítás.
=1939. 63. 95–106. /K/

Mennyey Géza: Románia földhiteli szervezete.
=1940. 64. 647–656. /K/

Éber Ernő: Mezőgazdasági hitelforrások az Egyesült Államokban.
=1940. 64. 924–932. /K/

Bögehold József: A hitelszervezet kialakulása és a hitelélet fejlődése Romániában.
=1944. 68. 411–425. /K/

Gidófalvy Elemér: A Szovjetunió pénzügyi és hitelrendszere.
=1947. 70. 84–97. /K/

Domány Gyula: A Szovjetunió pénzrendszere és hitelrendszere.
=1949. 72. 73–78. /K/

hivatalnokok
Poór Jakab: A magánhivatalnokok biztosítása Ausztriában.
=1901. 25. 758–766.

Sz.: A német munkásmozgalom hivatalnokserege.
=1913. 37. 128–129. /K/

Illés Imre: Egy pozsonyi hivatalnok-család háztartási számadása.
=1913. 37. 563–576.

hivatalos statisztika
Buday László: A magyar hivatalos statisztika ünnepe.
=1921. 45. 223–230.

Hobson, John Atkinson
Heller Farkas: John Atkinson Hobson (1858–1940). Nekrológ.
=1940. 64. 270–271. /K/

Hódmezővásárhely
Szeremlei Samu: Hódmező-vásárhely népessége (1526–1848).
=1910. 34. 694–705.

holland kikötők
Bauer Albert Béla: Holland kikötők. 1–2.
=1915. 39. 615–627., 760–782.

Hollandia
Sch.: Munkanélküliek biztosítása Hollandiában.
=1914. 38. 408–409. /K/

honoratior-osztály
Sugár Ignác: A honoratior-osztály helyzete.
=1897. 21. 829–868.

Horn Ede
Naményi Ernő: Horn Ede életrajza.
=1927. 51. 503–506. /K/

Horvát-Szlavonország
Hajdú László – Vargha Gyula: Horvát-Szlavonországok 1893. évi aratása.
=1894. 18. 737–740. /K/

Hajdú László: A tűzkárok Horvát-Szlavonországban 1882–1891.
=1894. 18. 913–917. /K/

Hajdú László: Horvát-Szlavonországok 1894. évi mezőgazdasági termelése.
=1895. 19. 367–370. /K/

Hoszpotzky Alajos
Hoszpotzky Alajos (1851–1917). Nekrológ.
=1917. 41. 241–243.

hozadék
Mattyasovszky Miklós: A föld forgalmi és hozadéki értékéről.
=1932. 56. 1–15.

Recensor: Gazdasági romanticizmus és a tiszta hozadék.
=1944. 68. 74–81. /K/

Hunyad vármegye
Téglás Gábor: Hunyadmegye közgazdasági leírása.
=1903. 27. 747–768.

hús
Hajdú László – Pólya Jakab: A gabonaneműek, a burgonya és a hús ára Németországban 1879–1893.
=1895. 19. 58–63. /K/

Hajdú László: A húsfogyasztás Szászországban.
=1896. 20. 64–67. /K/

Leitgeb Imre: Németország húsfogyasztása és a német húsvizsgálati törvény.
=1900. 24. 878–884. /K/

Az 1911. évi svájci állatszámlálás és a svájci húsellátás.
=1911. 35. 648–649. /K/

Poroszország húsbevitele 1910-ben.
=1912. 36. 204–205. /K/

Németország húsfogyasztása 1911-ben.
=1912. 36. 512–514. /K/

Argentína fagyasztott és hűtött húsfogyasztása.
=1912. 36. 523–524. /K/

Németország húsfogyasztása 1913-ban.
=1914. 38. 540–541. /K/

A svájci húsbevitel.
=1915. 39. 726–727. /K/

Th. L.: A dél-amerikai húsipar.
=1923. 47. 90–91. /KK/

hűtőipar
T. S.: Hűtőipari kongresszus.
=1910. 34. 714–716. /K/

idegen honosok
Vargha Gyula – Kovács Aladár – Hajdú László: Idegen honosok Franciaországban.
=1894. 18. 72–74. /K/

Ferenczi Imre: Az idegenek nemzetközi gazdasági és társadalmi problémái.
=1936. 60. 381–397.

idegenforgalom
X. Y.: Az amerikai vagyonosok európai útiköltsége.
=1908. 32. 143–144. /K/

Major Róbert: Idegenforgalom és fizetési mérleg.
=1936. 60. 482–487. /K/

Sebestyén György: A háborús idegenforgalom gazdasági kérdései.
=1941. 65. 91–96. /K/

időmozzanat
Theiss Ede: Az időmozzanat az exakt közgazdaságtanban.
=1932. 56. 849–882.

igásállat-tartás
Farkas Árpád: Kisgazdaságok igásállattartásának üzemgazdasági szempontjai.
=1942. 66. 417–433.

igazgatási reform
Róka József: Pénzügyi igazgatásunk reformja.
=1900. 24. 462–467.

Harmos Zoltán: A pénzügyi igazgatás reformja.
=1901. 25. 261–272.

igazságügyi statisztika
Ráth Zoltán: Igazságügyi statisztikánk reformjáról.
=1895. 19. 471–489.

illeték
Harmos Zoltán: Illeték-reform.
=1900. 24. 555–558. /K/

Éber Antal: A jelzálog-kölcsönök konverziójának illetékmentessége.
=1900. 24. 931–944.

Hegedűs Ferenc: Illetékvisszatérítés az államkincstár alaptalan gazdagodása esetében.
=1902. 26. 924–926.

Nyulászi János: Adó- és illetékügyi egyezmények.
=1922. 46. 28–55.

Takács György: Az illetékrendszer jelentősége az állami gazdálkodásban.
=1925. 49. 277–320.

illetmény
Gidófalvy Elemér: A községi tisztviselők és alkalmazottak illetményviszonyai az 1936. évben.
=1939. 63. 269–285.

imperializmus
Dékány István: Kereskedelmi imperializmus a német világpolitikában.
=1916. 40. 335–354.

indemnitási törvények
Papp Antal: Az indemnitási és appropriációs törvényszakaszok téves szövege.
=1936. 60. 288–301.

Tihanyi Lajos: Indemnitási és appropriációs törvényeink hagyományos szövege. Reflexiók Papp Antal cikkéhez.
=1936. 60. 616–619. /K/

Papp Antal: Indemnitási és appropriációs törvényeink hagyományos szövege. Válasz Tihanyi Lajosnak.
=1936. 60. 620. /K/

index-összeállítás
Kádas Kálmán: A megélhetési index összeállításának időnkénti módosítása és annak okai.
=1935. 59. 669–676. /K/

index-számítás
Th. L.: Indexszámítások Magyarországon és Németországban.
=1923. 47. 169–170. /KK/

Th. L.: Indexszámítások Magyarországon.
=1923. 47. 260. /KK/

Indexszámítások Magyarországon.
=1923. 47. 345. /KK/

Indexszámítás Magyarországon.
=1923. 47. 448. /KK/

index-számok
Jankovich Béla: Osztrák és magyar index-számok 1867–1909.
=1911. 35. 745–764.

Petheő Kálmán: A Babson-féle index-számok.
=1913. 37. 512–515.

Az indexszámok jelentősége a munkabérek meghatározásánál. MKT-ankét. Matlekovits Sándor elnöki megnyitója és zárszava.
=1922. 46. 505–508., 532–534.

Az indexszámok jelentősége a munkabérek meghatározásánál. MKT-ankét. Dálnoki-Kováts Jenő előadása. – Hozzászólások. –
=1922. 46. 508–532.

Drágasági indexszámok Magyarországon, Csehszlovákiában és Németországban.
=1923. 47. 94–95. /KK/

Th. L.: A német nagykereskedelem indexszámainak alakulása 1922. év végén és 1923 elején.
=1923. 47. 170. /KK/

Th. L.: Román nagykereskedelmi indexszámok.
=1923. 47. 261. /KK/

Th. L.: A nagykereskedelem indexszámai Csehszlovákiában.
=1923. 47. 261. /KK/

Th. L.: A német nagykereskedelem indexszámainak alakulása 1923 februárjában.
=1923. 47. 345. /KK/

A német nagykereskedelem indexszámainak alakulása 1923 március havában.
=1923. 47. 449. /KK/

Nagykereskedelmi indexszámok a külföldön 1922-ben.
=1923. 47. 798. /KK/

Th. L.: A megélhetési költségek indexszámainak alakulása a Németbirodalomban az 1923. év folyamán.
=1923. 47. 876. /KK/

A megélhetés indexszámai 1925. első három hónapjában.
=1925. 49. 182. /KK/

R. Jónás Magda: A Magyar Gazdaságkutató Intézet új ipari termelési indexszáma.
=1940. 64. 13–36.

R. Jónás Magda: Árindexnek tekinthető-e a létfenntartási költségindexszám?
=1943. 67. 712–718. /K/

India
Hajdú László: Kelet-India mezőgazdasága.
=1896. 20. 826–833. /K/

India ipari fejlődése.
=1913. 37. 828–833. /K/

P. P.: India helyzete a világkereskedelemben.
=1915. 57. 787–788. /K/

individualizmus
Kisléghi Nagy Dénes: A gazdasági individualizmus válsága.
=1933. 57. 249–256.

indukció
Balás Károly: Indukció, valószínűség és statisztikai módszer.
=1916. 40. 81–95.

infláció
Jankovich Béla: A papírpénz inflációja és értéke az utolsó évtized tapasztalatai alapján.
=1925. 49. 3–126.

Varga István: Tőke és infláció.
=1926. 50. 562–588.

Hajdrik Sándor: A pénzintézetek valuta- és értékpapírtárcája az infláció idején.
=1926. 50. 796–801. /K/

Major Róbert: Államadósság és infláció.
=1943. 67. 927–946.

Fábián Tibor: Infláció és pénzérték.
=1947. 70. 291–313.

ingatlan birtok
Hajdú László: Az ingatlan birtok megterheltetése Bernben.
=1894. 18. 160–162. /K/

Hajdú László: Az ingatlan birtok megterheltetése Poroszországban.
=1894. 18. 824–826. /K/

ingatlan tulajdon
Sch.: Az ingatlan tulajdon védelme a háború alatt.
=1914. 38. 645–646. /K/

ingó jelzálog
Meszlényi Artúr: Ingó-jelzálogjog és mezőgazdasági hitel.
=1911. 35. 651–666.

Tunyogi Szücs Kálmán: Az ingó jelzálogjogról.
=1925. 49. 513–517. /K/

Tunyogi Szücs Kálmán: Ingó jelzálog külföldön.
=1926. 50. 174–176. /K/

Institut für Konjunkturforschung
Brunner Vilmos: A berlini Institut für Konjunkturforschung.
=1927. 51. 106–114.

internacionalizmus
Varga István: Gazdasági internacionalizmus és nacionalizmus.
=1928. 52. 42–52.

ipar
Milhoffer Sándor: Németország ipara.
=1900. 24. 474–477. /K/

Az otthonmunka szabályozása és az osztrák ipar.
=1911. 35. 847–849. /K/

Szegh Dezső: Európai-Törökország ipari viszonyai.
=1912. 36. 233–252.

Kína gazdasági fejlődése és az osztrák ipar.
=1914. 38. 420–425. /K/

P. P.: A háború hatása az orosz iparra.
=1914. 38. 786. /K/

P. P.: Az orosz ipar csődje a német ipar támogatása nélkül.
=1915. 39. 130–131. /K/

P. P.: A német ipar a háborúban.
=1915. 39. 278–282. /K/

Matlekovits Sándor: Iparunk a népszámlálás adatai szerint.
=1916. 40. 1–45.

Japán ipara és a világpiac.
=1916. 40. 143–146. /K/

P. P.: Amerika gyapottermelése és ipara a háború első hat hónapjában.
=1916. 40. 301–302. /K/

A hatósági munkaközvetítés nálunk az ipar, bányászat és kereskedelem körében.
=1920. 44. 601–604. /K/

Th. L.: A dél csehországi ipar helyzete az 1922. évben.
=1923. 47. 445. /KK/

Vermes Andor: Törekvések Angliában az ipari béke megalapozására.
=1929. 53. 358–364. /K/

Juhász Károly Jenő: Az ipar és kereskedelem gazdasági hatásfokának növelése az Egyesült Államokban és hazai lehetőségeink.
=1930. 54. 713–734.

Pálinkás András: Olajosmagvaink jelentősége az ipar nyersanyagellátásában.
=1938. 62. 277–286. /K/

Éber Antal: Széchenyi és a magyar ipar.
=1940. 64. 419–443.

Varga József: Az ipar jelzőszámai.
=1943. 67. 543–552. /K/

Ruisz Rezső: Az iparátrendeződés korszerű feladata Magyarországon.
=1944. 68. 311–339.

Keszler Gyula: Az emberi munkavégzés tökéletesítésének lehetősége a mezőgazdaságban az ipari tapasztalatok nyomán.
=1944. 68. 340–350.

ipar-egészségügy
Szántó Menyhért Balesetügyi, iparegészségügyi és munkásjóléti kiállítás Budapesten.
=1907. 31. 649–660.

iparegyesület
A Hansabund első esztendeje.
=1910. 34. 561–562. /K/

Az Országos Iparegyesület közgyűlése. Matlekovits Sándor elnöki megnyitója.
=1922. 46. 595–601.

Az Országos Iparegyesület közgyűlése. Szterényi József előadása.
=1922. 46. 601–605.

Az Országos Iparegyesület közgyűlése. Soltész Adolf előadása.
=1922. 46. 605–607.

Az Országos Iparegyesület közgyűlése. Apponyi Albert előadása.
=1922. 46. 607–610.

iparfejlesztés
Szterényi József: Iparfejlesztés.
=1902. 26. 185–213.

Gorove László: Árukülforgalmi mérlegünk javítása és iparfejlesztésünk.
=1903. 27. 586–599.

Wekerle Sándor: A kereskedelem iparfejlesztő hatása.
=1904. 28. 251–270.

Rubin Miklós: A technika szerepe az iparfejlesztésben.
=1905. 29. 694–704.

Külföldi iparfejlesztés.
=1910. 34. 415–417. /K/

Szterényi József: Magyarország iparfejlesztése.
=1912. 36. 73–91.

A román iparfejlesztési törvény.
=1913. 37. 552–554. /K/

Méhely Kálmán: Az ipari szövetkezetek szerepe az iparfejlesztésben.
=1917. 41. 14–62.

Az új autonóm vámtarifa. MKT-ankét. Méhely Kálmán ’Védvám, iparfejlesztés és közjólét’ című előadása.
=1922. 46. 633–661.

Guothfalvy Dorner Zoltán: Az iparfejlesztés múltja és a külföld iparfejlesztési tevékenysége.
=1931. 55. 216–225. /K/

Lipták László: Iparfejlesztés és agrárpolitika.
=1938. 62. 915– 924.

iparfejlődés
Ferenczi Imre: Iparunk régibb fejlődési nehézségei. 1–2.
=1909. 33. 97–120., 171–186.

Sz.: A kisipar fejlődése Németországban.
=1912. 36. 778–779. /K/

India ipari fejlődése.
=1913. 37. 828–833. /K/

iparfelügyelet
A magyarországi iparfelügyelet 1909-ben.
=1910. 34. 869–873. /K/

Az iparfelügyelet Európában.
=1911. 35. 704–707. /K/

Francia iparfelügyelet 1909-ben.
=1911. 35. 841–842. /K/

A m. kir. iparfelügyelők tevékenysége az 1911. évben.
=1913. 37. 624–628. /K/

ipari alkalmazottak
Tervezet az ipari és gyári alkalmazottak betegség esetén való segélyezéséről.
=1900. 24. 701–706. /K/

ipari bíráskodás
Magyary Géza: Az ipari bíráskodás, tekintettel az ipartörvény reformjára.
=1909. 33. 361–383.

ipari bizottságok
Navratil Ákos: Az ipari bizottságok és a munkaközösségek.
=1926. 50. 553–561.

ipari élet
Terestyéni Cs. Ferenc: A gazdasági és ipari élet Finnországban 1919 óta.
=1940. 64. 172–176. /K/

ipari hasznosítás
Rényi Artúr: A tőzeglápok ipari és mezőgazdasági hasznosítása Németországban.
=1917. 41. 354–366.

ipari hitel
Vas Ferenc: A hosszúlejáratú ipari hitel szervezése.
=1909. 33. 503–528.

Tunyogi Szücs Kálmán: A hosszú lejáratú ipari hitelről.
=1928. 52. 158–162. /K/

ipari jogvédelem
Törvényhozási reformok ipari jogvédelmünk terén.
=1909. 33. 845. /K/

ipari lakosság
P. P.: Ipari lakosságunk népmozgalma 1909–1912. években.
=1917. 41. 317–320. /K/

ipari mellékfoglalkozás
R.: Az iskolás gyermekek ipari mellékfoglalkozásának kérdése.
=1899. 23. 506–508. /K/

ipari munkaközösségek
Navratil Ákos: Az ipari bizottságok és a munkaközösségek.
=1926. 50. 553–561.

ipari munkásság
Bokor Gusztáv: Az ipari munkások baleset ellen való biztosítása. 1–2.
=1903. 27. 848–860., 936–956.

Ferenczi Imre: A magyar ipari munkásság szakszervezkedési jogának fejlődése. 1–2.
=1905. 29. 765–784., 837–853.

Ferenczi Imre: A magyar ipari munkásság szakszervezeti mozgalma és sztrájkjai. 1–4.
=1906. 30. 39–54., 122–131., 185–197., 251–271.

Moldoványi István: A bajorországi ipar munkásjóléti intézményei.
=1907. 31. 612–626.

Jónás János: Az ipari munkásság kereskedelmi politikája.
=1907. 31. 690–703.

ipari műhelytelep
M.: Villamos kisipari műhelytelep.
=1900. 24. 393–394. /K/

ipari népesség
Móricz Miklós: Magyarország ipari népessége.
=1912. 36. 590–598.

ipari részvénytársaság
Th. L.: Az ipari és kereskedelmi részvénytársaságok száma Csehszlovákiában.
=1923. 47. 444–445. /KK/

ipari szakiskolák
Barcza Imre: Ipari szakiskoláink fejlesztése.
=1918. 42. 736–739. /K/

ipari szövetkezetek
Horváth János: Ipari szakszövetkezeteink.
=1899. 23. 12–32.

Horváth János: Új ipari szövetkezeteink rendszere. 1–2.
=1901. 25. 294–301., 363–383.

Méhely Kálmán: Az ipari szövetkezetek szerepe az iparfejlesztésben.
=1917. 41. 14–62.

Szabó Gyula: Az ipari szövetkezetek sorsa. Hozzászólás Méhely Kálmán tanulmányához.
=1917. 41. 190–216.

ipari termékek
Bolberitz Károly: Magyarország háborús gazdaságpolitikája az ipari termékek termelési-fogyasztási egyensúlyának biztosítására.
=1943. 67. 154–174.

ipari termelés
Géber Antal: Az ipari termelési statisztika.
=1909. 33. 575–601.

Anglia ipari termelési statisztikája.
=1913. 37. 351–353. /K/

R. Jónás Magda: A Magyar Gazdaságkutató Intézet új ipari termelési indexszáma.
=1940. 64. 13–36.

Nőtel Vilmos: A magyar ipari termelés finanszírozása. 1–2.
=1941. 65. 450–489., 528–654.

iparjog
Szerződésszegés az osztrák iparjogban.
=1910. 34. 566–568. /K/

iparkataszter
Nemény Ambrus: Az új magyar iparkataszter.
=1901. 25. 598–601.

iparoktatás
Sch.: Iparoktatásunk az 1912–1914. években.
=1915. 39. 543–547. /K/

iparosítás
Gehring Kálmán: A mezőgazdaság iparosítása és a többtermelés.
=1918. 42. 728–735.

Lengyel Géza: Van-e túlindusztrializálás Magyarországon?
=1927. 51. 234–244.

Sorbi, Walter: A mezőgazdaság iparosítása és ésszerűsítése.
=1938. 62. 464–466. /K/

Terestyéni Mainrád: Törökország iparosítási törekvései.
=1939. 63. 494–503. /K/

iparosodás
Varga Jenő: Az ipartelepülés és Magyarország iparosodásának problémája. 1–2.
=1912. 36. 304–313., 393–411.

iparosok
Traktorosok, kereskedők és gyárosok Hanza-szövetsége (1909).
=1909. 33. 845–847. /K/

Matlekovits Sándor: Csehország iparosai összehasonlítva Magyarországéival a népszámlálás adatai szerint.
=1917. 41. 3–13.

Bikkal Dénes: Kereskedők és iparosok öregségi biztosítása.
=1937. 61. 332–348.

iparpolitika
Lukács Károly: Sully mezőgazdasági és ipari politikája.
=1907. 31. 181–193.

Ferenczi Imre: Mária Terézia és II. József ipari politikája.
=1909. 33. 30–53.

ipartelepítés
Varga Jenő: Az ipartelepülés és Magyarország iparosodásának problémái. 1–2.
=1912. 36. 304–313., 393–411.

ipartestület
Buday László: Ipartestületi statisztika.
=1898. 22. 703–708. /K/

Buday László: Az ipartestületekről.
=1901. 25. 191–205.

ipartörvény
Lengyel Géza: A munkaközvetítés az új ipartörvényben.
=1908. 32. 755–772.

Magyary Géza: Az ipari bíráskodás, tekintettel az ipartörvény reformjára.
=1909. 33. 361–383.

Az új szerb ipartörvény.
=1912. 36. 125–128. /K/

Matlekovits Sándor: Az ipartörvény revíziója. 1–2.
=1913. 37. 1–17., 92–111.

Matlekovits Sándor: Az ipartörvény módosítása.
=1921. 45. 533–563.

iparvállalatok
Sz.: A munkások részesedése a nyereségben az angol iparvállalatoknál.
=1912. 36. 774–775. /K/

Az ipari és kereskedelmi vállalatokban alkalmazott tisztviselők és a kereskedősegédek szolgálati viszonyairól szól törvény legújabb javaslata.
=1918. 42. 620–630. /K/

Th. L.: Csehszlovákia ipari és mezőgazdasági vállalatai az l923. év végén.
=1923. 47. 865. /KK/

iparvédelem
Matlekovits Sándor: Az autonóm vámtarifa iparvédő jellege.
=1906. 30. 721–763.

irányított gazdaság
Bud János: Irányított gazdaság.
=1944. 68. 385–410.

irányított mezőgazdaság
Badics József: Irányított mezőgazdaság.
=1934. 58. 153–167.

Írország
Hajdú László – Vargha Gyula: Nagybritannia és Írország mezőgazdasága az utolsó 20 évben.
=1894. 18. 489–492. /K/

Hajdú László: Nagybritannia és Írország behozatala mezőgazdasági termékekből az 1892 és 1893-ik évben.
=1894. 18. 494–496. /K/

Hajdú László: Nagybritannia és Írország bányászata 1891–1893.
=1894. 18. 741. /K/

iskolák
Barcza Imre: Ipari szakiskoláink fejlesztése.
=1918. 42. 736–739. /K/

Verbényi László: Tanácsadók a német szakirányú iskolaszervezetben.
=1941. 65. 534–538. /K/

iskolás gyermekek
R.: Az iskolás gyermekek ipari mellékfoglalkozásának kérdése.
=1899. 23. 506–508. /K/

Izland
Szeberényi Lajos Zs.: Izland.
=1908. 32. 643–655.

Jankovich Béla
Heller Farkas: Jankovich Béla (1865–1939). Nekrológ.
=1939. 63. 734–735. /K/

Japán
Teleki Sándor: Kereskedelmi oktatás Japánban.
=1900. 24. 394–395. /K/

Szende Gyula: Japán gazdasági és pénzügyi helyzete.
=1905. 29. 660–665. /K/

Polányi A.: A japán valuta történetéhez. 1–2.
=1907. 31. 410–415., 447–454.

Szövetkezeti ügy állása Japánban.
=1910. 34. 569. /K/

Az új japán gyáripari törvény.
=1911. 35. 546. /K/

A japáni közgazdasági állapotok.
=1912. 36. 39–40. /KK/

Japán selyemipara 1901–1910-ig.
=1912. 36. 603–604. /K/

Japán kereskedelmi és fizetési mérlege 1911-ben.
=1912. 36. 700–703. /K/

 Japán közgazdasága 1912-ben.
=1913. 37. 695–696. /K/

Japán külkereskedelme 1913-ban.
=1914. 38. 534–535. /K/

P. P.: A háború hatása Japán külkereskedelmére.
=1915. 39. 796. /K/

Japán ipara és a világpiac.
=1916. 40. 143–146. /K/

Zelovich László: Anglia, az Egyesült Államok és Japán versenye a világgazdaságban.
=1923. 47. 393–421.

járadék
Milhoffer Sándor: Járadékbirtokok alakítása Poroszországban 1899-ben.
=1900. 24. 548–552. /K/

Fellner Frigyes: A telepítés és a járadékrendszer.
=1900. 24. 677–682.

Milhoffer Sándor: A járadékbirtokok hazai viszonyaink között.
=1902. 26. 511–547.

György Miklós: Állami járadékunk elhelyezésének kérdése.
=1909. 33. 73–96.

Neubauer Ferenc: Smith Ádám járadékelmélete és annak empirikus továbbfejlesztése.
=1912. 36. 371–392.

Balás Károly: Magánjogi és közjogi járadék. 1–2.
=1916. 40. 733–743., 843–858.

Ottle, Gerhard: A fogyasztói járadék közgazdasági jelentősége.
=1931. 55. 429–440.

Éber Antal: Járadékbirtok vagy kisbérlet.
=1939. 63. 163–182.

játék
Jónás János: Közgazdaságunk és a játék.
=1896. 20. 53–58.

Halász Sándor: Játék és takarékosság. Scherl Ágost rendszere.
=1904. 28. 735–747.

játékáru-ipar
A német játékáruipar és a háború.
=1916. 40. 371–372. /K/

javak értéke
Mezey Lajos: A javak értéke.
=1914. 38. 549–557.

jogbiztosítás
Fehér Gyula: A magyar jogbiztosítás reformja.
=1919. 43. 253–270.

jegybank
Waldmayer Károly: A monarchia jegybankja az 1878-iki reform óta.
=1893/1. 17. 472–493.

Kohn Dávid: A jegybank kérdése.
=1894. 18. 557–578.

Werkner Ödön: Az Egyesült Államok jegybank-rendszerének reformja. 1–2.
=1914. 38. 105–128., 195–203.

Makai Oszkár: A jegybankok nemesércpolitikájának főbb irányai.
=1914. 38. 558–584.

P. P.: A háború és az európai országok jegybankjai.
=1915. 39. 797–802. /K/

Kovács Jenő: A jegybankok nemesércpolitikája és a háború.
=1916. 40. 786–799.

Kovács Jenő: A Balkán államok jegybankügye. 1–2.
=1918. 42. 172–184., 473–490.

B. G.: Jegybankok.
=1923. 47. 166. /KK/

Jegybankkimutatások.
=1923. 47. 254. /KK/

Jegybankügy.
=1923. 47. 338. /KK/

Jegybankkimutatások.
=1923. 47. 342. /KK/

Domány Gyula: A magyar jegybank.
=1924. 48. 118–140.

Domány Gyula: A jegybankok diszkontpolitikája.
=1927. 51. 513–515. /K/

Imrédy Béla: Megjegyzések néhány kontinentális jegybank kimutatásaihoz.
=1927. 51. 629–639.

Óvári Papp Zoltán: A jegybanknál fennálló államadósság törlesztése Ausztriában.
=1929. 53. 488–491. /K/

Óvári Papp Zoltán: A jegybankügy reformja Angliában.
=1929. 53. 530–555.

Walder Gyula: Jegybankpolitika és árszínvonal-stabilizálás.
=1930. 54. 787–809.

Óvári Papp Zoltán: A német jegybankreform lényege és jelentősége.
=1933. 57. 797–801. /K/

jegyrendszer
Varga István: Árindex-szerkesztés és gabonajegyrendszer.
=1930. 54. 641–647. /K/

Jekelfalussy József
Vargha Gyula: Jekelfalussy József (1849–1901). Nekrológ.
=1901. 25. 169–173.

jelzálog
Beck Dénes: A jelzáloglevelek biztosítása.
=1894. 18. 1023–1030.

Éber Antal: Jelzálog-hitelintézeti statisztikánkról.
=1899. 23. 120–129. /K/

Jekelfalussy József: Felvilágosító megjegyzések Éber Antal: ’Jelzálog-hitelintézeti statisztikánkról’ c. cikkéhez.
=1899. 23. 129–134. /K/

Éber Antal: A jelzálog-kölcsönök konverziójának illetékmentessége.
=1900. 24. 931–944.

Havas Miksa: A jelzálogos kölcsönök stornója.
=1906. 30. 29–33.

Meszlény Artúr: Ingó-jelzálogjog és mezőgazdasági hitel.
=1911. 35. 651–666.

Neubauer Ferenc: Zálogleveles jelzáloghitelünk válsága. 1–2.
=1915. 39. 365–389., 515–530.

Neubauer Ferenc: A jelzáloghitel megszervezése az átmeneti gazdaságban.
=1918. 42. 22–36.

A belgrádi állami jelzálogbank kölcsöne.
=1923. 47. 443. /KK/

Tunyogi Szücs Kálmán: Az ingó jelzálogjogról.
=1925. 49. 513–517. /K/

Tunyogi Szücs Kálmán: Ingó jelzálog külföldön.
=1926. 50. 174–176. /K/

jobbágyság
Illés József: A jobbágyság társadalmi és jogi helyzetének megalakulása. (1301–1526.)
=1908. 32. 186–191.

jog
Sipos Árpád: A szénbányászat joga és a földbirtok. 1–3.
=1893/2. 17. 61–86., 170–208., 306–364.

Pap Dávid: A zárszámadás joga. 1–2.
=1897. 21. 3–36., 100–166.

Buday László: Házassági perek az új házasságjog első esztendejében, 1895–1896.
=1897. 21. 626–631. /K/

Baross János: A schleswig-holsteini parasztbirtokok törzsöröklési joga.
=1902. 26. 657–669.

Nizsalovszky Endre: Kartellmagánjog.
=1942. 66. 641–649.

jogászegylet
Új közgazdasági alakulása Bécsben.
=1911. 35. 840–841. /K/

Tihanyi Lajos: Részvényjogunk reformja és a Magyar Jogászegylet s az MKT együttes ülésének vitája Kuncz Ödön törvénytervezetéről.
=1927. 51. 101–106. /K/

jogászgyűlés
Nemzetközi jogászgyűlés Budapesten.
=1908. 32. 641–642. /K/

Német jogászgyűlés Bécsben, 1912.
=1911. 35. 523. /K/

A 31. német jogászgyűlés.
=1912. 36. 563. /K/

Az 1914-iki német jogászgyűlés.
=1913. 37. 633–634. /K/

jogrend
Balás Károly: Pénzérték, adó és jogrend.
=1943. 67. 885–893.

jogszolgáltatás
Sch.: Rendkívüli intézkedések a német jogszolgáltatásban.
=1914. 38. 646–647. /K/

jogtudományi kar
Rodiczky Jenő: A mezőgazdaságtan oktatása a jog és államtudományi kar keretében.
=1894. 18. 126–130.

jogvédelem
Törvényhozási reformok ipari jogvédelmünk terén.
=1909. 33. 845. /K/

jólét
Heller Farkas: Áralakulás és nemzeti jólét.
=1934. 58. 308–340.

Surányi-Unger Tivadar: Magyar jólét az új Közép-Európában.
=1939. 63. 355–371.

Ferenczi Imre: A népesség jóléti és valószerű optimuma.
=1939. 63. 578–607.

Balás Károly: Jólét és társadalmi szerkezet.
=1940. 64. 701–706.

Balás Károly: Jólét és tulajdon.
=1941. 65. 425–434.

József Műegyetem
Kir. József Műegyetem közgazdasági szemináriuma.
=1915. 39. 133–135. /K/

József, II., magyar király
Ferenczi Imre: Mária Terézia és II. József ipari politikája.
=1909. 33. 30–53.

jövedelem
Mariska Vilmos: A személyes jövedelmi adó.
=1894. 18. 238–264.

Mezey Lajos: A jövedelemeloszlás alapelve.
=1915. 39. 442–446.

Balás Károly: A jövedelemeloszlás elméletének új kiindulópont alapján való revíziója.
=1918. 42. 73–91.

Laky Géza: Általános forgalmi-, általános kereseti-, jövedelem- és vagyonadónk fejlődési irányai.
=1929. 53. 393–455.

Vermes Andor: A pénzérték ’jövedelem’-elmélete.
=1930. 54. 367–377.

Laky Géza: A német és a magyar jövedelemadó rendszere.
=1931. 55. 541–580.

Nagykálnai Levatich László: Nemzeti jövedelem és jövedelemeloszlás Magyarországon.
=1933. 57. 212–223.

Theiss Ede: Statisztikai törvényszerűség a jövedelemeloszlásban. (Pareto törvénye.)
=1935. 59. 1–38.

Kádas Kálmán: Fogyasztásra szánt jövedelmek összehasonlítása reálértékben.
=1936. 60. 25–55.

Matolcsy Mátyás: Jövedelemeloszlás Magyarországon.
=1936. 60. 271–287.

Éber Ernő: A magyar mezőgazdaság jövedelmének alakulása.
=1936. 60. 498–504. /K/

Balás Károly: A mai pénzbeli jövedelemeloszlás alapvázlata.
=1939. 63. 1–10.

jövedelmezőség
Gärtner Henrik: A budapesti malmok jövedelmezősége és az őrlési forgalom.
=1910. 34. 775–795.

Éber Ernő: Belterjesség és jövedelmezőség a mezőgazdasági üzemekben.
=1935. 59. 799–804. /K/

Korek Valéria: A magyar mezőgazdaság jövedelmezősége.
=1937. 61. 628–649.

Witthen Béla: A magyar mezőgazdaság jövedelmezősége.
=1938. 62. 43–55.

Korek Valéria: Válasz Witthen Béla bírálatára a magyar mezőgazdaság jövedelmezőségéről.
=1938. 62. 56–58.

jövedelmi kényszerkölcsön
Ifj. Boér Elek: Keynes jövedelmi kényszerkölcsön-terve.
=1940. 64. 1–12.

Jugoszlávia
A belgrádi állami jelzálogbank kölcsöne.
=1923. 47. 443. /KK/

Th. L.: Jugoszlávia pénzintézetei.
=1923. 47. 443. /KK/

Grdjic, Gojko: A jugoszláv külkereskedelmi rendszer kialakulása.
=1940. 64. 271–277. /K/

jutalékrendszer
A dán vasúti és hajózási jutalékrendszer.
=1909. 33. 859. /K/

kábelhálózat
Th. L.: A világ tengeri kábelhálózata.
=1923. 47. 793., 796–797. /KK/

kakaó
Kakaó-valorizáció.
=1912. 36. 525–527. /K/

kálium
Az új német káliumtörvénytervezet.
=1910. 34. 139–140. /K/

kamat
Bánfi Oszkár: A betéti kamatláb kérdése.
=1902. 26. 927–933.

Goldziher Károly: A kamatszámítás gazdasági-matematikai elmélete.
=1915. 39. 461–476.

Liszka Viktor: A változó kamatozású kötvények.
=1916. 40. 661–691.

Künsztler Zoltán: Kötvények tényleges kamatozása.
=1928. 52. 798–802. /K/

Mezey Lajos: Böhm-Bawerk tőkekamatelméletének bírálata.
=1929. 53. 1–18.

Künsztler Zoltán: A hitelkamatláb kérdéséhez.
=1933. 57. 792–797. /K/

Fellner Vilmos: A természetes kamat, mint a megtakarítások határtermelékenysége.
=1935. 59. 380–398.

Kanada
Farahó János – Putnik Béla: Magyar kivándorlók Kanadában és Romániában.
=1901. 25. 809–832.

T. S.: Az Egyesült Államok és Kanada.
=1911. 35. 292–293. /K/

T. S.: A szabadkereskedelem bukása Kanadában.
=1911. 35. 855–856. /K/

A kanadai népszámlálás eredményei.
=1912. 36. 43–44. /K/

Kanadai bevándorlás.
=1913. 37. 613–617. /K/

Nagy Géza: A kanadai magyarok helyzete és a montreáli m. kir. főkonzulátus felállítása.
=1923. 47. 111–122.

Éber Ernő: Kékkönyv az ottawai konferenciáról.
=1933. 57. 101–109. /K/

kanadai magyarság
Farahó János: A kanadai magyarság.
=1902. 26. 593–598.

Nagy Géza: A kanadai magyarok helyzete és a montreáli m. kir. főkonzulátus felállítása.
=1923. 47. 111–122.

kapitalista
Dékány István: A ’burzsoá’ és ’kapitalista’ megítélésének eredete. (Adalék a közgazdaságtan és karakterológia viszonyának kérdéséhez.)
=1933. 57. 497–517.

kapitalizmus
Schäfer László: A görögök vezetőszerepe Magyarországon a korai kapitalizmus kialakításában. 1–2.
=1930. 54. 32–54., 109–141.

karakterológia
Dékány István: A ’burzsoá’ és ’kapitalista’ megítélésének eredete. (Adalék a közgazdaságtan és karakterológia viszonyának kérdéséhez.)
=1933. 57. 497–517.

kárbiztosítás
Poór Jakab: Az élet- és kárbiztosítási díjtartalékok elhelyezéséről.
=1901. 25. 104–111.

Károly, III., magyar király
Strickerné Pollacsek Laura: III. Károly gazdaságpolitikájának hatása Magyarországra. 1–2.
=1909. 33. 384–397., 455–478.

Kárpátalja
Surányi-Unger Tivadar: Az országgyarapodás gazdasági hatásai.
=1940. 64. 683–700.

Frisch Ferenc: A felvidéki és kárpátaljai rokkantsági, öregségi és haláleseti kötelező biztosítás rendezése.
=1940. 64. 883–923.

Kárpátok
Barcza Imre: Gazdasági teendőink a Kárpátokban a leszerelés után.
=1918. 42. 141–143. /K/

kartell
Kohn Dávid: Kartellek és ringek.
=1895. 19. 619–659.

Árkövy Richárd: Kartellek és trösztök.
=1904. 28. 352–361.

Baumgarten Nándor – Meszlény Artúr: A védvám befolyása a kartellekre és trösztökre.
=1906. 30. 307–317.

A német szakszervezeti kartellek 1910-ben.
=1911. 35. 715–716. /K/

Sz.: Kartell-mozgalmak Ausztriában.
=1912. 36. 338–340. /K/

Sz.: Kartell-mozgalmak Ausztriában.
=1912. 36. 538–542. /K/

Kartell-mozgalom, 1911.
=1912. 36. 617–620. /K/

Kuncz Ödön: A kartell mint jogi probléma.
=1928. 52. 1–19.

Kardoss Béla: Kartellek, új kartelltörvény és kartellstatisztika Csehszlovákiában.
=1934. 58. 510–512. /K/

Bud János: Kartell és kartellpolitika.
=1942. 66. 493–548.

Nizsalovszky Endre: Kartellmagánjog.
=1942. 66. 641–649.

Nemény Vilmos Béla: A közszállítási kartell.
=1943. 67. 698–711.

katonai leszerelés
A katonai leszerelés gazdaság kérdései.
=1917. 41. 460–462. /K/

Kautz Gyula
M.: Kautz Gyula (1829–1909). Nekrológ.
=1909. 33. 145–146.

Láng Lajos elnöki beszéde Kautz Gyula felett.
=1909. 33. 427–430. /K/

Popovics Sándor: Emlékbeszéd Kautz Gyuláról.
=1930. 54. 249–262.

Miyoji Hayakava: Kautz Gyula és a Gossen-féle tételek.
=1930. 54. 331–337.

Kecskemét
Gesztelyi Nagy László: Kecskemét és a Duna-Tisza csatorna.
=1944. 68. 295–310.

kedvezményes vámok
Éber Ernő: A kedvezményes vámok kérdése a brit birodalomban.
=1930. 54. 811–816. /K/

Kék Kereszt
Goldziher Miksa Adolf: A Kék Kereszt egyesülete.
=1900. 24. 214–216. /K/

Keleti Károly
Jekelfalussy József: Emlékbeszéd Keleti Károly fölött.
=1893/1. 17. 553–579.

Vargha Gyula: Visszaemlékezés Keleti Károlyra.
=1899. 23. 3–11.

kenyér
Fenyvessy József: A drága kenyér.
=1898. 22. 89–110.

kenyérgabona
Gerster Miklós: A kenyérgabona szerepe Magyarország közgazdaságában.
=1905. 29. 459–464.

Gerster Miklós: A kenyérgabona árának alakulása.
=1906. 30. 361–379.

kényszer-kivándoroltatás
Gaál Jenő: Kényszer-kivándoroltatás.
=1925. 49. 210–225.

kényszerkölcsön-terv
Ifj. Boér Elek: Keynes jövedelmi kényszerkölcsön-terve.
=1940. 64. 1–12.

kényszertakarékosság
MKT-ankét a Keynes-féle kényszertakarékossági tervről.
=1940. 64. 119–124.

képződményelmélet
Csikós-Nagy Béla: A képződményelmélet.
=1939. 63. 714–733.

kereset
Grósz Emil: Magyarország orvosainak keresete.
=1900. 24. 216–217. /K/

Laky Géza: Általános forgalmi-, általános kereseti-, jövedelem- és vagyonadónk fejlődési irányai.
=1929. 53. 393–455.

kereskedelem
Pólya Jakab: A kereskedelem, pénz és hitelügy a kiállításon.
=1896. 20. 461–481.

Pólya Jakab: Külkereskedelmi politika.
=1897. 21. 265–288.

Rózsa: Szövetkezés és közvetítő kereskedés.
=1900. 24. 150. /K/

Wekerle Sándor: A kereskedelem iparfejlesztő hatása.
=1904. 28. 251–270.

Czakó Emil: A bankok a kereskedelem szolgálatában. 1–2.
=1905. 29. 428–448., 470–478.

Téglás Gábor: Régi súlymértékek. (A Daciával kereskedelemben állott aldunai és pontusmelléki görög gyarmatok kereskedelmi súlymértékei időszámításunk első századában.)
=1907. 31. 416–421. /K/

Az Osztrák-Magyar Monarchia állatkereskedelme.
=1910. 34. 363–364. /K/

Kunosi Ödön: Az angol szabadkereskedelem a huszadik században.
=1911. 35. 15–21.

Tonelli Sándor: A közvetítő kereskedelem és a drágaság.
=1911. 35. 579–587.

T. S.: A szabadkereskedelem bukása Kanadában.
=1911. 35. 855–856. /K/

A gabonakereskedelem, a gabonaárak és visszahatásuk a külkereskedelemre.
=1912. 36. 34–39. /K/

Matlekovits Sándor: A nemzetközi kereskedés az utolsó harminc évben. 1–2.
=1912. 36. 217–232., 314–333.

A német tengerihal-kereskedelem.
=1912. 36. 521–523. /K/

Szabadkereskedelem.
=1912. 36. 610–611. /K/

P. P.: India helyzete a világkereskedelemben.
=1915. 39. 787–788. /K/

Ferenczi Izsó: Magyarország és a szabadkereskedelem.
=1920. 44. 34–46.

A hatósági munkaközvetítés nálunk az ipar, bányászat és kereskedelem körében.
=1920. 44. 601–604. /K/

Juhász Károly Jenő: Az ipar és kereskedelem gazdasági hatásfokának növelése az Egyesült Államokban és hazai lehetőségeink.
=1930. 54. 713–734.

Éber Antal: Szabadkereskedelem ellen és mellett.
=1938. 62. 14–35.

György Ernő: Kereskedelmi áralakulás 1937–1938-ban.
=1938. 62. 673–699.

A ’Szabadkereskedelmi vagy védvám-rendszer’ kérdéséről. MKT-ankét.
=1947. 70. 112–128.

kereskedelempolitika
Heller Farkas Henrik: Németország kereskedelmi politikája.
=1900. 24. 752–769.

Láng Lajos: A kereskedelmi politika kilátásai.
=1901. 25. 409–423.

Matlekovits Sándor: A magyar kereskedelmi politika legközelebbi feladata.
=1901. 25. 649–669.

Matlekovits Sándor: Az európai kereskedelmi politika és Észak-Amerika egyesült államai.
=1907. 31. 145–180.

Jónás János: Az ipari munkásság kereskedelmi politikája.
=1907. 31. 690–703.

A brit birodalmi konferencia kereskedelempolitikai eredményei.
=1911. 35. 635–637. /K/

Szterényi József: Kereskedelempolitikai szemlélődések.
=1914. 38. 217–238.

P. P.: Oroszország jövő kereskedelmi politikája.
=1916. 40. 215–216. /K/

S. K.: A skandináv országok kereskedelempolitikai közeledése.
=1918. 42. 139–140. /K/

Zelovich László: Az Egyesült Államok külkereskedelmi politikája a háború után.
=1923. 47. 836–847.

Surányi-Unger Tivadar: A célkitűzés problémája a gazdaságpolitikában, különös tekintettel a kereskedelmi politikára. 1–2.
=1924. 48. 227–264., 376–408.

Zelovich László: Csonka-Magyarország kereskedelempolitikai helyzete.
=1929. 53. 250–260.

Freymark, Hermann: A közép-európai kereskedelmi politika céljai és útjai.
=1929. 53. 609–622.

Bud János: A kereskedelempolitika válaszúton.
=1936. 60. 4–24.

Székely Artúr: Közép-európai kereskedelempolitika.
=1936. 60. 594–608.

Bolberitz Károly: A külkereskedelmi politika újabb eszközei.
=1941. 65. 30–42.

Székely Artúr: A kereskedelempolitikai helyzet és nemzetközi gazdasági kapcsolataink.
=1941. 65. 528–534. /K/

Székely Artúr: A külkereskedelmi és kereskedelempolitikai helyzet.
=1942. 66. 262–266. /K/

Guothfalvy Dorner Zoltán: Külkereskedelmi politikánk a két világháború között.
=1943. 67. 456–498.

kereskedelemtörténet
Komoróczy György: Kereskedelemtörténeti irodalmunk tárgya.
=1944. 68. 186–205.

kereskedelmi alkalmazottak
Törvényjavaslat a kereskedelmi alkalmazottak szolgálati viszonyainak szabályozásáról.
=1901. 25. 49–54. /K/

Angol törvény a kereskedelmi alkalmazottak védelméről.
=1912. 36. 352–353. /K/

kereskedelmi flotta
Sch.: A világ kereskedelmi flottája 1913-ban.
=1915. 39. 131–132. /K/

Zantini, Edmondo: Olaszország kereskedelmi flottája.
=1939. 63. 878–881. /K/

kereskedelmi forgalom
Géber Zsigmond Antal: A német kereskedelmi forgalom terjeszkedése.
=1900. 24. 619–624.

Az Osztrák-Magyar Monarchia és a Németbirodalom kereskedelmi forgalma 1910-ben.
=1912. 36. 616–617. /K/

A német-francia kereskedelmi forgalom.
=1916. 40. 368–369. /K/

kereskedelmi főiskolák
Varró István: A német kereskedelmi főiskolák.
=1913. 37. 236–260.

kereskedelmi hajóállomány
Az amerikai kereskedelmi hajóhad.
=1915. 39. 556–557. /K/

Th. L.: A világ kereskedelmi hajóállománya.
=1923. 47. 257–258. /KK/ 

Th. L.: A világ kereskedelmi hajóállományának veszteségei 1911–1921.
=1923. 47. 258. /KK/

kereskedelmi imperializmus
Dékány István: Kereskedelmi imperializmus a német világpolitikában.
=1916. 40. 335–354.

kereskedelmi index-számok
Th. L.: A német nagykereskedelem indexszámainak alakulása 1922. év végén és 1923 elején.
=1923. 47. 170. /KK/

Th. L.: Román nagykereskedelmi indexszámok.
=1923. 47. 261. /KK/

Th. L. : A nagykereskedelem indexszámai Csehszlovákiában.
=1923. 47. 261. /KK/

Th. L.: A német nagykereskedelem indexszámainak alakulása 1923 februárjában.
=1923. 47. 345. /KK/

A német nagykereskedelem indexszámainak alakulása 1923 március havában.
=1923. 47. 449. /KK/

Nagykereskedelmi indexszámok a külföldön 1922-ben.
=1923. 47. 798. /KK/

kereskedelmi kamara
IV. nemzetközi kereskedelmi kamarai kongresszus.
=1910. 34. 641. /K/

Nemzetközi kereskedelmi kamarai kongresszus Bostonban.
=1912. 36. 140. /K/

Az angol kereskedelmi kamarák kongresszusa.
=1912. 36. 532–533. /K/

Kereskedelmi kamarák kongresszusa.
=1914. 38. 139–140. /K/

Ifj. Boér Elek: Carnegie-alapítvány és a nemzetközi kereskedelmi kamara együttműködése a világgazdaság újjáépítése érdekében.
=1937. 61. 387–396. /K/

É. A.: A nemzetközi kereskedelmi kamara 1947. évi kongresszusának határozatai.
=1947. 70. 206–209. /K/

kereskedelmi kapcsolat
Horváth Jenő: Blackwell [John] János angol-magyar kereskedelmi akciója és előzményei, 1840–1842.
=1925. 49. 615–624.

kereskedelmi kongresszus
Czeisler Emil: A miskolci kereskedelmi kongresszus.
=1900. 24. 808–811. /K/

Az 1910. évi szabadkereskedelmi kongresszus.
=1910. 34. 283–285. /K/

Tonelli Sándor: Az antwerpeni szabadkereskedelmi kongresszus.
=1910. 34. 642–648. /K/

T. S.: Szabadkereskedelmi kongresszus jelentése.
=1912. 36. 44–45. /K/

Pereszlényi Pál: Országos kereskedelmi kongresszus.
=1914. 38. 373–389.

Szirt Lajos: Hatodik nemzetközi kereskedelmi kongresszus.
=1914. 38. 593–604.

Naményi Ernő: A frankfurti szabadkereskedelmi kongresszus (1922. október 23–25.).
=1923. 47. 123–141.

kereskedelmi mérleg
Japán kereskedelmi és fizetési mérlege 1911-ben.
=1912. 36. 700–703. /K/

Wekerle Sándor: A passzív kereskedelmi mérlegről.
=1913. 37. 74–91.

A passzív kereskedelmi mérlegről.
=1913. 37. 285–286. /K/

Ifj. Jaritz András: Hogyan javítsuk meg kereskedelmi mérlegünket?
=1922. 46. 552–554. /K/

Judik József: Az Egyesült Államok aktív kereskedelmi mérlege és hitelezői szerepe.
=1927. 51. 640–643. /K/

Kereskedelmi mérlegünk passzivitása. MKT-ankét. Éber Antal elnöki megnyitója.
=1927. 51. 705–707.

Kereskedelmi mérlegünk passzivitása. MKT-ankét. Tormay Béla előadása.
=1927. 51.707–716.

Kereskedelmi mérlegünk passzivitása. MKT-ankét. Ferenczi Izsó előadása.
=1927. 51. 716–733.

Kereskedelmi mérlegünk passzivitása. MKT-ankét. Koós Mihály előadása.
=1927. 51. 733–741.

Kereskedelmi mérlegünk passzivitása. MKT-ankét. Bíró Pál előadása.
=1927. 51.741–759.

Kereskedelmi mérlegünk passzivitása. MKT-ankét. Schober Béla előadása.
=1927. 51. 760–775.

Zelovich László: Kereskedelmi mérlegünk kérdéséhez.
=1928. 52. 354–362.

Török Árpád: A külföldi kölcsön hatása a kereskedelmi mérleg alakulására.
=1929. 53. 364–368. /K/

kereskedelmi munkajog
Kuncz Ödön: A kereskedelmi munkajog problémái.
=1924. 48. 7–19.

kereskedelmi oktatás
Havas Miksa: Kereskedelmi szakoktatásunk reformja.
=1893/1. 17. 302–317.

Teleki Sándor: Kereskedelmi oktatás Japánban.
=1900. 24. 394–395. /K/

kereskedelmi részvénytársaságok
Th. L.: Az ipari és kereskedelmi részvénytársaságok száma Csehszlovákiában.
=1923. 47. 444–445. /KK/

kereskedelmi statisztika
Szende Gyula: A világkereskedelmi statisztika.
=1905. 29. 505–510. /K/

Fayer Pál: A nemzetközi kereskedelmi statisztika egységesítése.
=1914. 38. 585–592.

kereskedelmi szerződések
Matlekovits Sándor: Kereskedelmi szerződéseink hatásáról.
=1896. 20. 3–29.

Rubinek Gyula: kereskedelmi szerződéseink hatása a mezőgazdaságra.
=1896. 20. 113–123.

Kunosi Ödön: Az új kereskedelmi szerződések hatása Németország külkereskedelmére.
=1910. 34. 319–325.

Tonelli Sándor: A kereskedelmi szerződések előkészítése.
=1912. 36. 334–338. /K/

T. S.: A kereskedelmi szerződések előkészítése.
=1912. 36. 499–503. /K/

Tonelli Sándor: A kereskedelmi szerződések előkészítése.
=1912. 36. 611–613. /K/

T. S.: A kereskedelmi szerződések előkészítése.
=1912. 36. 771–773. /K/

A kereskedelmi szerződések előkészítése.
=1913. 37. 200–201. /K/

A kereskedelmi szerződések előkészítése.
=1913. 37. 286–288. /K/

kereskedelmi társaságok
Krausz Gyula: Új kereskedelmi társaságok.
=1906. 30. 415–422.

A Hansabund első esztendeje.
=1910. 34. 561–562. /K/

kereskedelmi törvény
Neumann Károly: A kereskedelmi törvény revíziója.
=1900. 24. 137–140.

Matlekovits Sándor: Az ötven éves kereskedelmi törvény.
=1925. 49. 572–578.

Kuncz György: Az ötven esztendős kereskedelmi törvény és annak reformja.
=1926. 50. 143–160.

kereskedelmi út
Gárdonyi Albert: Felső-Magyarország kereskedelmi útjai a középkorban. 1–2.
=1908. 32. 90–96., 192–205.

kereskedelmi üzletek
Törvényjavaslat a kereskedelmi üzletek átruházásáról.
=1900. 24. 389. /K/

kereskedelmi vállalatok
Az ipari és kereskedelmi vállalatokban alkalmazott tisztviselők és a kereskedősegédek szolgálati viszonyairól szóló törvény és legújabb javaslata.
=1918. 42. 620–630. /K/

kereskedők
Iparosok, kereskedők és gyárosok Hanza-szövetsége (1909).
=1909. 33. 845–847. /K/

Az ipari és kereskedelmi vállalatokban alkalmazott tisztviselők és a kereskedősegédek szolgálati viszonyairól szóló törvény és legújabb javaslata.
=1918. 42. 620–630. /K/

Bikkal Dénes: Kereskedők és iparosok öregségi biztosítása.
=1937. 61. 332–348.

Bikkal Dénes: Kereskedők és kézművesek öregségi biztosítása külföldön.
=1940. 64. 479–493.

kereslet
Ifj. Weiss Vilmos: A kereslet és kínálat alakulása a háborúban.
=1918. 42. 56–60. /K/

Ifj. Kövessi Ferenc: A keresleti függvény szerepe a vasúti közlekedési politikában.
=1935. 59. 522–550.

Theiss Ede: Statisztikai korreláció és keresleti törvény.
=1937. 61. 1–53.

keresők
Vizneker Antal: Magyarország népességének foglalkozási viszonyai a keresők és az eltartottak megkülönböztetésével.
=1893/1. 17. 656–670. /K/

kertészek
Ifj. Návay Lajos: A termelők és dohánykertészek közötti jogviszony szabályozásáról szóló törvényjavaslat.
=1900. 24. 863–871.

készfizetések
Müller Vilmos: A készfizetések elmélete.
=1907.31. 806–828.

Müller Vilmos: A készfizetések és a díszázsió kérdése a magyar bank-ankéton.
=1908. 32. 656–676.

készletgazdálkodás
Székely Artúr: Készletgazdálkodás.
=1916. 40. 294–296.

készpénz nélküli forgalom
Benes Ferenc: A készpénz nélküli fizetési forgalom.
=1930. 54. 81–108.

kétéves terv
Varga Perke József: A mezőgazdaság szerepe a bolgár kétéves tervben.
=1948. 71. 137–145. /K/

kettős adóztatás
Klug Emil: A kétszeres adóztatás ellen.
=1921. 45. 293–303.

Zelovich László: Bibliográfia a kettős adóztatás kérdésével foglalkozó tanulmányokról.
=1928. 52. 651–652.

Zelovich László: A kettős adóztatás és az adózás alóli kibúvás kérdésében Genfben 1828 októberében tartott konferencia.
=1928. 52. 875–876. /K/

Keynes, John Maynard
Ifj. Boér Elek: Keynes konjunktúraelmélete. 1–2.
=1931. 55. 645–665., 778–799.

Bartha József: A Keynes-féle beruházási szorzószám.
=1938. 62. 761–771.

Ifj. Boér Elek: Keynes jövedelmi kényszerkölcsön-terve.
=1940. 64. 1–12.

MKT-ankét a Keynes-féle kényszertakarékossági tervről.
=1940. 64. 119–124.

Judik József: A Keynes- és White-terv.
=1944. 68. 1–27.

Sós Aladár: John Maynard Keynes gazdasági tanai és bírálatuk. 1–2.
=1948. 71. 197–224.; 1949. 72. 23–71.

kézizálogüzlet
Vágó József: A kézizálogüzlet államosítása.
=1907. 31. 433–446.

kézműipar
Gyáripar és kézműipar különválasztása.
=1911. 35. 790–791. /K/

kézművesek
Bikkal Dénes: Kereskedők és kézművesek öregségi biztosítása külföldön.
=1940. 64. 479–493.

kiállítás
Lukács Béla: Fölhívás a közönséghez a millenniumi kiállítás tárgyában.
=1893/1. 17. 251–253.

Pólya Jakab: A kereskedelem, pénz és hitelügy a kiállításon.
=1896. 20. 461–481.

Navratil Ákos: A közgazdaságtan a párizsi kiállításon.
=1900. 24. 840–862.

Barta Ernő: A munkásjóléti intézmények állandó kiállítása Berlinben.
=1903. 27. 704–708. /K/

Hegyeshalmy Lajos: A st.-louisi kiállítás némely tanulságai.
=1905. 29. 241–258.

Szántó Menyhért: Balesetügyi, iparegészségügyi és munkásjóléti kiállítás Budapesten.
=1907. 31. 649–660.

Mezőgazdasági munkásügyi kiállítás.
=1911. 35. 525–526. /K/

Társadalmi kiállítás Svájcban.
=1911. 35. 839–840. /K/

A San Franciscó-i világkiállítás.
=1912. 36. 535–538. /K/

A német világgazdasági világkiállítás.
=1914. 38. 396–399. /K/

kibocsátások
Kibocsátások és alapítások Magyarországban 1911-ben.
=1912. 36. 542–547. /K/

P. P.: Az angolországi kibocsátások 1913-ban.
=1914. 38. 209–210. /K/

Magyarországi kibocsátások és alapítások 1913-ban.
=1914. 38. 281–285. /K/

Buday Gyula: Külföldi értékpapír-emissiók a New York-i tőzsdén.
=1928. 52. 504–511. /K/

kiegyezés
Forrai András: A kiegyezés osztrák világításban.
=1900. 24. 468–471. /K/

Kiel
Varró István: A kieli Staatswissentschaftliches Institut.
=1913. 37. 399–409.

kikészítési eljárás
Vágó József: kikészítési eljárás, vámhitel és egyéb kiviteli kérdések.
=1904. 28. 499–515.

kikészítési forgalom
A kikészítési forgalom.
=1911. 35. 432–434. /K/

kikötő
Hajdú László: A német kikötők forgalma 1875–1894.
=1896. 20. 899–904. /K/

Penninger Antal: A tengerhajózási mozgalmak és azok hatása Fiume forgalmára.
=1904. 28. 748–761.

Szegh Dezső: Az Adria keleti kikötői.
=1911. 35. 343–354.

Párizs tengeri kikötője.
=1912. 36. 274–275. /K/

Sch.: A világ legnagyobb kikötőinek nemzetközi forgalma.
=1913. 37. 53–54. /K/

Bauer Albert Béla: Holland kikötők. 1–2.
=1915. 39. 615–627., 760–782.

P. P.: New York kikötőjének forgalma 1913/1914-ben.
=1916. 40. 297–298. /K/

Binét György: A fiumei kikötő forgalmáról és szerepéről.
=1930. 54. 647–657. /K/

Binét György: A fiumei kérdés.
=1931. 55. 47–57. /K/

Schäfer László: A csepeli kikötő első üzletéve.
=1931. 55. 396–400. /K/

Kína
Kína gazdasági fejlődése és az osztrák ipar.
=1914. 38. 420–425. /K/

Kínai petróleumelőfordulások.
=1915. 39. 567. /K/

Neugröschel Endre: A kínai valuta problémája.
=1925. 49. 533–542. /K/

H. F.: Kína közgazdasági viszonyai.
=1935. 59. 789–792. /K/

kínálat
Ifj. Weiss Vilmos: A kereslet és kínálat alakulása a háborúban.
=1918. 42. 56–60. /K/

kinetikai pénzelmélet
Pikler Endre: A kinetikai pénzelmélet rövid alapvetése.
=1932. 56. 81–106.

kisbérlet
Éber Antal: Járadékbirtok vagy kisbérlet.
=1939. 63. 163–182.

kisbirtok
Éber Ernő: Telepítés és más birtokpolitikai intézkedések a kisbirtok szaporítására.
=1936. 60. 163–176.

kisgazdák
Farkas Geiza: A kisgazdákról.
=1912. 36. 361–370.

kisgazdaságok
Farkas Geiza: Mit áldoz a földműves, hogy a sajátján dolgozhassék?
=1912. 36. 253–267.

Farkas Geiza: A legtöbbet termelő mezőgazdasági üzem.
=1913. 37. 486–511.

Farkas Árpád: Kisgazdaságok igásálattartásának üzemgazdasági szempontjai.
=1942. 66. 417–433.

kisipar
Sz.: A kisipar fejlődése Németországban.
=1912. 36. 778–779. /K/

Tarifaszerződések a német kisiparban.
=1913. 37. 131–134. /K/

Kerékgyártó György: Háború utáni adatfelvételek a kisipar köréből.
=1923. 47. 49–68.

Gábor László: A kisipar által eltartott népesség Magyarországon.
=1936. 60. 338–340. /K/

kispesti munkástelep
A kispesti munkástelep.
=1910. 34. 806–811. /K/

kisüzem
Farkas Geiza: A legtöbbet termelő mezőgazdasági üzem.
=1913. 37. 486–511.

kivándorlás
Thirring Gusztáv: A magyarok kivándorlása Amerikába.
=1896. 20. 30–52.

R.: Kivándorlás Magyarországból, különösen Amerikába.
=1897. 21. 981–988. /K/

László Gyula: Székely kivándorlás.
=1900. 24. 527–539.

Barabás Endre: A székely kivándorlás és a Romániában élő magyarok helyzete.
=1901. 25. 424–452.

Farahó János – Putnik Béla: Magyar kivándorlók Kanadában és Romániában.
=1901. 25. 809–832.

Rudan, Amadé: Az olasz kivándorlási törvény.
=1902. 26. 632–638. /K/

Legenyei Bodnár Péter: Bodrogköz a kivándorlás szempontjából. 1–2.
=1903. 27. 834–848., 922–936.

A kivándorlási kongresszusok eredménye.
=1903. 27. 957–967. /K/

Matlekovits Sándor: A kivándorlás.
=1907. 31. 577–611.

Tonelli Sándor: utazás a magyar kivándorlókkal Amerikába.
=1908. 32. 427–444.

Barcza Imre összeáll.: Magyarországi kivándorlások irodalma.
=1908. 32. 482–491. /K/

Kovács Alajos: A kivándorlás statisztikai oka.
=1909. 33. 445–454.

Kivándorlás Antwerpenen át.
=1911. 35. 543–544. /K/

Az észak-amerikai be és kivándorlási mozgalom 1909/10-ben.
=1911. 35. 646–648. /K/

Neumann Ernő: A kivándorlás része az olasz váltó-árfolyamok emelkedésében.
=1912. 36. 21–33.

Az Egyesült Államok be- és kivándorlás statisztikája, 1910–1911-ben.
=1912. 36. 534–535. /K/

Osztrák kivándorlási ankét.
=1912. 36. 606–609. /K/

Kivándorlás Hamburgon át 1911-ben.
=1912. 36. 610. /K/

Kivándorlás szervezete Angliában.
=1914. 38. 346–349. /K/

Gaál Jenő: Kényszer-kivándoroltatás.
=1925. 49. 210–225.

Ferenczi Imre: Túlnépesedés és kivándorlás.
=1927. 51. 561–583.

kivitel
Székely Mihály: Kiviteli törekvéseink és a gyarmatok.
=1898. 22. 741–760.

Vágó József: Kiviteli törekvéseink és az új autonóm vámtörvényjavaslat. 1–3.
=1903. 27. 783–792., 860–873.; 1904. 28. 375–384.

Vágó József: Kikészítési eljárás, vámhitel és egyéb kiviteli kérdések.
=1904. 28. 499–515.

Téglás Béla: A vasérckivitelünk korlátozása.
=1907. 31. 350–354. /K/

Oroszország tojáskivitele, 1911.
=1912. 36. 604. /K/

Angol kivitel, 1911.
=1912. 36. 609–610. /K/

A svájci csokoládé-kivitel.
=1913. 37. 137. /K/

Balkányi Béla: Magyarország mezőgazdasági kivitele.
=1913. 37. 751–758.

P. P.: Az angolországi szénkivitel 1913-ban.
=1914. 38. 212. /K/

Szibéria vajkivitele 1914-ben.
=1915. 39. 568. /K/

Az Egyesült Államok hadiszerkivitele.
=1915. 39. 723–726. /K/

Németország gabonakiviteli szükséglete.
=1916. 40. 418–419. /K/

Az Egyesült Államok szénbányászata és szénkivitele.
=1916. 40. 574–576. /K/

Anglia szénkivitele az egyes európai államokba.
=1923. 47. 93. /KK/

Anglia és az Egyesült Államok szénkivitele az egyes dél-amerikai államokba.
=1923. 47. 93. /KK/

Th. L.: Erdély fakivitele és fafogyasztása az 1922. évben.
=1923. 47. 249. /KK/

Balkányi Béla: Magyarország mezőgazdasági kivitele.
=1928. 52. 135–157.

Konkoly Thege Gyula: Magyarország külkereskedelmi forgalma és a mezőgazdasági kivitel jelentősége.
=1930. 54. 338–366.

Láng János: A kivitel jelentősége Magyarország nemzeti termelésében.
=1933. 57. 423–451.

Rácz Jenő: A kivitel szerepe a mezőgazdasági termés értékesítésénél.
=1936. 60. 488–498. /K/

Rácz Jenő: A távolabbi piacok jelentősége a magyar kivitelben.
=1937. 61. 253–259. /K/

Komoróczy György: Az észak felé irányuló magyar borkivitel.
=1943. 67. 194–204.

kizárások
Munkabeszüntetések és kizárások Ausztriában az 1909. évben.
=1911. 35. 846–847. /K/

Sztrájkok és kizárások Németországban 1912-ben.
=1913. 37. 837. /K/

Sch.: Sztrájkok és kizárások Ausztriában 1912-ben.
=1914. 38. 134–135. /K/

klíring
Künsztler Zoltán: A londoni ’The Bankers Clearing House’ az 1927. évben.
=1928. 52. 57–58. /K/

Balás Károly: Adóklíring.
=1938. 62. 513–521.

Tarnóczi Lóránt: A multilaterális clearing.
=1948. 71. 129–137. /K/

kmet-telkek
Ullmann Jenő: A bosnyák-hercegovinai kmet-telkek megváltása.
=1913. 37. 707–714.

Knapp, Georg Friederich
Mandelló Gyula: Georg Friedrich Knapp. Willhelme Lexis.
=1912. 36. 187. /K/

Judik József: Knapp elmélete és a pénzérték problémája.
=1918. 42. 185–197.

H. F.: Georg Friedrich Knapp (1842–1926). Nekrológ.
=1926. 50. 49–50.

kockázat
Havas Miksa: A fokozott kockázat az életbiztosításban.
=1918. 42. 145–171.

kocsipark
A csehszlovák vasutak hossza és kocsiparkja.
=1923. 47. 343. /KK/

kohászat
Fenyvessy József: Magyarország bánya- és kohóipara 1891–1892-ben.
=1894. 18. 319–322. /K/

Hajdú László: Németország bányászati és kohászati termése.
=1895. 19. 912–915. /K/

Az Egyesült Államok bányászata és kohászata 1910-ben.
=1911. 35. 786–789. /K/

A német bányák és kohók 1911-iki termelése.
=1912. 36. 511–512. /K/

koksztermelés
Th. L.: A világ koksztermelése.
=1923. 47. 866–867. /KK/

kollektív szerződések
Kollektív szerződések Franciaországban 1910-ben.
=1911. 35. 708–709. /K/

kollektiválódás
Buday Dezs: A háztartások kollektiválódása.
=1918. 42. 459–472.

Kolozs vármegye
Barabás Endre: Kolozs vármegye közgazdasági leírása.
=1910. 34. 486–541.

komlótermelés
Th. L.: A világ komlótermelése az 1921. és 1922. években.
=1923. 47. 339–340. /KK/

kommunizmus
Bud János: A kommunizmus után.
=1919. 43. 137–184.

koncentráció
Bud János: A koncentráció a gazdasági-társadalmi életben. 1–3.
=1911. 35. 73–100., 199–205., 253–275.

Ács László: A pénzintézeti koncentrációról.
=1936. 60. 316–333.

kongruens fedezet
Schneller György: Értékzáradék és kongruens fedezet.
=1944. 68. 28–45.

konjunktúra
Heller Farkas: Konjunktúraelmélet és konjunktúrakutatás.
=1927. 51. 1–20.

Brunner Vilmos: A berlini Institut für Konjunkturforschung.
=1927. 51. 106–114.

Andreich Jenő: A konjunktúrakutatás statisztikai módszerei.
=1927. 51. 217–233.

Konkoly Thege Gyula: A konjunktúrakutatás külföldi szervezetei.
=1927. 51. 324–338.

Vágó József: A konjunktúrakutatás feladatai és nehézségei Magyarországon.
=1927. 51. 433–441.

Serbán Iván: A konjunktúrakutatás gyakorlati jelentősége a mezőgazdaság szempontjából.
=1928. 52. 225–240.

Hajdrik Sándor: A korreláció szerepe a konjunktúrakutatásban.
=1928. 52. 794–798. /K/

Balás Károly: Adóztatás és konjunktúrák.
=1931. 55. 1–14.

Ifj. Boér Elek: Keynes konjunktúraelmélete. 1–2.
=1931. 55. 645–665., 778–799.

Theiss Ede: Valutapolitika és konjunktúra Svédországban.
=1935. 59. 427–432. /K/

Varga István: Jó vagy rossz-e a konjunktúra?
=1935. 59. 746–775.

Röpke Vilmos: Szocializmus, tervgazdaság és konjunktúra.
=1936. 60. 129–141.

Fellner Vilmos: Adalék a konjunkturális fejlődés dinamikájához.
=1936. 60. 261–270.

Balogh Tamás – Cs. Szabó László: Az angol konjunktúra titka.
=1936. 60. 608–616. /K/

Varga István: A fegyverkezési világkonjunktúra.
=1937. 61. 512–517. /K/

Nőtel Rudolf: Haberler konjunktúraelmélete.
=1938. 62. 939–952.

Nőtel Rudolf: A konjunktúrairányítás új módszerei. 1–2.
=1940. 64. 707–729., 844–882.

Konstantinápoly
Bálint Imre: Konstantinápoly, Szmirna, Szaloniki.
=1902. 26. 907–923.

kontárkérdés
Tiszti Lily: A kontárkérdés.
=1936. 60. 56–75.

kontinentális jegybank
Imrédy Béla: Megjegyzések néhány kontinentális jegybank kimutatásaihoz.
=1927. 51. 629–939.

konverzió
Éber Antal: A jelzálog-kölcsönök konverziójának illetékmentessége.
=1900. 24. 931–944.

Halász Ferenc: A konverziós probléma újabb alakulása.
=1935. 59. 641–668.

konyhasó
Th. L.: A fontosabb államok konyhasótermelése.
=1923. 47. 670–671. /KK/

konzulátus
Nagy Géza: A kanadai magyarok helyzete és a montreáli m. kir. főkonzulátus felállítása.
=1923. 47. 111–122.

Horváth Jenő: A pesti angol konzulátus kérdése. 1841–1848.
=1927. 51. 776–785.

Koppenhága
A koppenhágai szociáldemokrata kongresszus.
=1910. 34. 796–799. /K/

Korányi Frigyes
Csizik Béla: Emlékbeszéd Korányi Frigyesről.
=1936. 60. 253–260.

koronaszövetkezet
Beck Dénes: A koronaszövetkezetek megadóztatása.
=1903. 27. 381–386. /K/

korporációs állam
Tonelli Sándor: A korporációs állam érdekképviseletei.
=1940. 64. 37–48.

korporatív gazdaság
Futó Mihály: A termelési költségek a korporatív gazdaságban.
=1939. 63. 617–627. /K/

korporatív közgazdaságtan
Futó Mihály: Az olasz korporatív közgazdaságtan.
=1938. 62. 987–994. /K/

korporatív pénzügy
Cottely István: Az olasz korporatív pénzügyi elmélet.
=1940. 64. 169–172. /K/

korporativizmus
Sorbi, Walter: A korporativizmus és az önellátás a mai történelmi időkben.
=1940. 64. 379–382. /K/

korreláció
Hajdrik Sándor: A korreláció szerepe a konjunktúrakutatásban.
=1928. 52. 794–798. /K/

Theiss Ede: Statisztikai korreláció és keresleti törvény.
=1937. 61. 1–53.

korviszony
Ráth Zoltán: Népünk korviszonyai és halálozási statisztikánk. 1–5.
=1893/1. 17. 71–113., 318–334., 448–471., 580–640., 725–741.

kölcsön
Fenyvessy József: A Raiffeisen-féle kölcsönpénztárak Ausztriában.
=1897. 21. 639–644. /K/

Makai Ernő: Az állami sorsjegykölcsönök.
=1905. 29. 396–407.

Havas Miksa: A jelzálogos kölcsönök stornója.
=1906. 30. 29–33.

Bán Endre: A magyar államkölcsön kérdéséhez.
=1912. 36. 476–483.

B. G.: Állami és egyéb kölcsönök.
=1923. 47. 85–86. /KK/

B. G.: Német aranykölcsön.
=1923. 47. 245. /KK/

Állami és egyéb kölcsönök.
=1923. 47. 337–338. /KK/

A belgrádi állami jelzálogbank kölcsöne.
=1923. 47. 443. /KK/

Csupor József: Budapest székesfőváros kölcsönei.
=1924. 48. 337–358.

Domanovszky Ákos: Német vita a külföldi kölcsönök körül.
=1928. 52. 599–620.

Török Árpád: A külföldi kölcsön hatása a kereskedelmi mérleg alakulására.
=1929. 53. 364–368. /K/

Rieger László: Külföldi kölcsöneink és eladósodásunk 1929-ben.
=1930. 54. 506–510. /K/

Judik József: A külföldi kölcsönök tekintetében követendő politika problémái.
=1931. 55. 81–114.

Balogh Tamás: Közép-Európa külföldi kölcsönei és a magánbankrendszer reformja.
=1932. 56. 306–328.

Ifj. Boér Elek: A külföldi kölcsönök hatása az adós országok gazdasági helyzetére. – Megjegyzések Neubauer Gyula bírálatára. –
=1935. 59. 551–561. /K/

Neubauer Gyula: A külföldi kölcsönök hatása az adós országok helyzetére.
=1935. 59. 694. /K/

Ifj. Boér Elek: Keynes jövedelmi kényszerkölcsön-terve.
=1940. 64. 1–12.

költség
Pereszlényi Pál: A Németbirodalom fegyverkezési költségei.
=1914. 38. 787–792. /K/

A világháború költségei.
=1915. 39. 721–723. /K/

P. P.: A háború költségei és a hadviselő államok pénzügyi helyzete.
=1916. 40. 133–136. /K/

Zelovich Kornél: A vasutak üzemi költsége.
=1923. 47. 675–739.

Dálnoki-Kováts Jenő: A megélhetési költségek alakulása az 1925. évben.
=1926. 50. 50–54.

Hein János: Az általános költségtörvény és a mezőgazdasági földjáradék.
=1937. 61. 775–783.

Futó Mihály: A termelési költségek a korporatív gazdaságban.
=1939. 63. 617–627. /K/

R. Jónás Magda: Árindexnek tekinthető-e a létfenntartási költségindexszám?
=1943. 67. 712–718. /K/

költségvetés
H.: Az osztrák költségvetés.
=1900. 24. 302–303. /K/

Antal Géza: Államvagyonleltár és költségvetés.
=1913. 37. 147–160.

Gerber Ferenc: Költségvetésünk tárgyalása és a költségvetési év megváltoztatása.
=1913. 37. 176–187.

B. G.: Állami költségvetések.
=1923. 47. 85. /KK/

Állami költségvetések és zárszámadások.
=1923. 47. 156–157. /KK/

Th. L.: Lengyelország állami költségvetése 1923-ra.
=1923. 47. 244. /KK/

Th. L.: Magyarország 1922–23. évi költségvetése.
=1923. 47. 335–336. /KK/

Th. L.: Ausztria 1923. évi költségvetése.
=1923. 47. 336. /KK/

Th. L.: Olaszország 1923–1924. évi költségvetése.
=1923. 47. 337. /KK/

Th. L.: Románia 1924. évi költségvetése.
=1924. 48. 167. /KK/

Th. L.: Lengyelország 1924. évi költségvetési tervezete.
=1924. 48. 167–168. /KK/

Budapest székesfőváros aranyköltségvetése 1925-re, összehasonlítva az 1924. évi költségvetés adataival.
=1925. 49. 180–181. /KK/

Ifj. Deseő Antal: Nagybritannia 1931–32. évi költségvetése.
=1931. 55. 592–620.

Ifj. Deseő Antal: Nagybritannia 1931/32. évi költségvetése.
=1931. 55. 808–813. /K/

könyvészet
L. Sipos Kamilló: Adalék az abszolutizmus gazdasági könyvészetéhez és a 40-es évek gazdasági irodalmához. 1–2.
=1912. 36. 817–828.; 1913. 37. 672–684.

könyvpénz-forgalom
Vogel, Hugo Emanuel: A könyvpénzforgalom pénz- és hitelpolitikai hatásai.
=1938. 62. 185–190.

könyvrevizorok
Lengyel Samu: Könyvrevizorok képzése.
=1917. 41. 244–261.

könyvtárak
R.: Népkönyvtárak Braunschweigban.
=1898. 22. 708–711. /K/

Neubauer Gyula: Közgazdasági műveltségünk és a könyvtárügy.
=1942. 66. 757–770. /K/

Nádas Rózsa: Elmaradottak-e hazai közgazdasági könyvtáraink? – Hozzászólás Neubauer Gyula cikkéhez.
=1942. 66. 863–873. /K/

kőolajtermelés
Az európai kőolajtermelés a háborúban.
=1915. 39. 563–564. /K/

Th. L.: Románia kőolajtermelése.
=1923. 47. 248. /KK/

Th. L.: A világ 1922. és 1923. évi kőolajtermelése.
=1924. 48. 331–332. /KK/

Mérei Gyula: A ‘második Baku’.
=1940. 64. 279–285. /K/

körjegyzői intézmény
Lestyánszky Sándor: A községi és körjegyzői intézmény kérdéséhez.
=1893/1. 17. 31–40.

Kőrösy József
Kőrösy József (1844–1906). Nekrológ.
=1906. 30. 483. /K/

kőszén
Mandel Pál: A Magyar Államvasutak kőszénfogyasztása és kőszénbányászata.
=1905. 29. 465–469.

Mandel Pál: A kőszénkérdéshez.
=1905. 29. 721–725.

köteles rész
Beck Salamon: Örökjog és köteles rész.
=1911. 35. 667–673.

kötött birtok
Tóth Jenő: A kötött birtok agrárpolitikai szempontból.
=1899. 23. 530–548.

kötött gazdálkodás
Éber Ernő: A tejforgalom szabályozása a kötött gazdálkodás alapján.
=1933. 57. 574–579. /K/

kötött gazdaság
Surányi-Unger Tivadar: Szabad és kötött gazdaság.
=1934. 48. 429–444.

kötvények
Pap Dezső: A kötvénykibocsátások biztosítása. 1–2.
=1902. 26. 701–716., 759–778.

Rósa Ferenc: Megtámadhatatlan biztosítási kötvények.
=1915. 39. 477–490.

Liszka Viktor: A változó kamatozású kötvények.
=1916. 40. 661–691.

Künsztler Zoltán: Kötvények tényleges kamatozása.
=1928. 52. 798–802. /K/

kötvényvisszaváltás
Bogyó Samu: A biztosítási kötvény visszaváltási értéke.
=1904. 28. 291–294.

közállapotok
Mandelló Gyula: Az ország közállapotai.
=1900. 24. 60–61. /K/

közegészségügy
Vizaknai Antal: Néhány szó közegészségügyi állapotainkról és teendőinkről.
=1898. 22. 3–15.

XI. nemzetközi közegészségügyi és demográfiai kongresszus Bruxellesben.
=1903. 27. 480. /K/

Közegészségügyi szaktanácskozmány.
=1912. 36. 54–55. /K/

közélelmezés
Szabó Ferenc: Háborús idők közélelmezési tanulságai.
=1915. 39. 217–244.

Czettler Jenő: Közélelmezési kérdések a háború után.
=1916- 40. 46–62.

Közép-Európa
Kircz Andorné: Naumann közép-európai koncepciója.
=1916. 40. 208–215. /K/

Székely Artúr: A közép-európai gazdasági szövetség gondolatának története, különösen a XIX. században.
=1916. 40. 518–536.

Matlekovits Sándor: A Duna Közép-Európának gazdasági ütőere.
=1917. 41. 689–713.

Hantos Elemér: Közép-Európa gazdasági problémái a világgazdasági konferencia előtt.
=1927. 51. 47–73.

Schäfer Lászhló: A vasúti fuvarozás új rendje Közép-Európában.
=1928. 52. 264–271. /K/.

Freymark, Hermann: A közép-európai kereskedelmi politika céljai és útjai.
=1929. 53. 609–622.

Balogh Tamás: Közép-Európa külföldi kölcsönei és a magánbankrendszer reformja.
=1932. 56. 306–328.

Rácz Jenő: A közép-európai búzagazdálkodás mérlege az 1933–34. gazdasági évben.
=1933. 57. 785–792. /K/

Székely Artúr: Közép-európai kereskedelempolitika.
=1936. 60. 594–608.

Surányi-Unger Tivadar: Magyar jólét az új Közép-Európában.
=1939. 63. 355–371.

középiskola
Méhely Kálmán: A közgazdaságtan és a szociológia oktatása a középiskolában.
=1921. 45. 389–407.

Matlekovits Sándor: ’A közgazdaságtan és a szociológia oktatása a középiskolában’ című előadás vitájának összefoglalója.
=1921. 45. 407–410.

középkori munkabérek
Mandelló Gyula: Adalék a középkori munkabérek történetéhez.
=1902. 26. 253–284.

Márki Sándor: A középkori munkabérek történetéből.
=1903. 27. 366–391. /K/

középosztály
Balkányi Béla: Adatok a középosztály nevelési költségeinek ismeretéhez.
=1910. 34. 62–64. /K/

Schiller Ottó: Középosztály-politika.
=1912. 36. 678–688.

Sch.: A német középosztály kongresszusa.
=1912. 36. 692–693. /K/

Sch.: A középosztály-kérdés Franciaországban.
=1913. 37. 127–128. /K/

Csérer Lajos: Új falusi középosztály Erdélyben.
=1914. 38. 298–310.

közgazdák
Német közgazdák előképzettsége.
=1914. 38. 529–530. /K/

közgazdaság
Jónás János: Közgazdaságunk és a játék.
=1896. 20. 53–58.

Gopcsa László: Közgazdaságunk és a vegyes örökösödési rendszer.
=1902. 26. 53–57. /K/

Gaál Jenő: A technikusok szerepe a közgazdaságban.
=1902. 26. 893–906.

Milhoffer Sándor: Magyarország közgazdasága. Válasz Dr.– bírálatára.
=1905. 29. 385–389. /K/

Dr.–: Magyarország közgazdasága. Viszontválasz Milhoffer Sándornak.
=1905. 29. 389–390. /K/

Balás Károly: Közgazdasági érdekű etikai tulajdonságok.
=1911. 35. 1–14.

Olaszország közgazdasága 1910-ben.
=1911. 35. 355–357. /K/

Japán közgazdasága 1912-ben.
=1913. 37. 695–696. /K/

Sz.: Háború és közgazdaság. 1–2.
=1914. 38. 635–643., 770–779. /K/

Varga Jenő: Háború és közgazdaság. 1–2.
=1915. 39. 152–160., 257–271.

Sz.: Háború és közgazdaság.
=1915. 39. 198–204. /K/

Sz.: Háború és közgazdaság.
=1915. 39. 272–277. /K/

Bálint Imre: Közgazdaságunk és vasútpolitikánk a háború után.
=1915. 39. 308–324.

Sz. L.: Háború és közgazdaság.
=1915. 39. 409–416. /K/

P. P.: Európai háború – amerikai közgazdaság. 1–3.
=1915. 39. 421–430., 547–551., 640–644. /K/

Sz.: Háború és közgazdaság.
=1915. 39. 531–542. /K/

Sz.: Háború és közgazdaság.
=1915. 39. 629–639. /K/

Pereszlényi Pál: Adatok Anglia háborús közgazdaságához.
=1915. 39. 687–697.

Sz.: Háború és közgazdaság.
=1915. 39. 783–787. /K/

Sz.: Háború és közgazdaság.
=1916. 40. 63–67. /K/

P. P.: Bulgária közgazdasága.
=1916. 40. 137–142. /K/

Kovács Gábor: A világháború közgazdasági háttere.
=1916. 40. 265–293.

Sz.: Háború és közgazdaság.
=1916. 40. 565–570. /K/

P. P.: A német közgazdaság a háborúban.
=1916. 40. 731–732. /K/

Tonelli Sándor: Orosz-Lengyelország közgazdasága.
=1916. 40. 772–785.

Matlekovits Sándor: A nemzetgyűlés működése közgazdasági szempontból.
=1922. 46. 159–182.

Berczeller László: A tápszerhatástan közgazdasági vonatkozásai.
=1922. 46. 535–547.

Varga István: A naptárreform-tervek közgazdasági jelentősége.
=1931. 55. 38–43. /K/

Malduri Maléter Jenő: A közlekedés jelentősége nemzetgazdaságunkban.
=1936. 60. 453–481.

Judik József: Az ötéves terv közgazdasági és pénzügyi szempontból.
=1938. 62. 347–366.

Varga István: Közgazdasági kérdések lélektani értelmezése.
=1939. 63. 32–45.

Éber Ernő: A mezőgazdaság belterjességének közgazdasági jelentősége.
=1939. 63. 695–713.

Riccardi, Raffaello: Háborús közgazdaság.
=1940. 64. 504–506. /K/

Szentiványi József: A gabonamonopóliummal szerzett tapasztalatok a volt Csehszlovák közgazdaságban.
=1943. 67. 552–569. /K/

Theiss Ede: Közgazdaság történet és társadalom szellemtudományi megvilágításban.
=1944. 68. 141–185.

Recensor: A közgazdaság önfinanszírozásának problémája a szovjetgazdaságban.
=1944. 68. 351–355. /K/

Theiss Ede: Közgazdaság és társadalom a törvénykutató módszer megvilágításában.
=1944. 68. 477–528.

közgazdasági archívum
Kovács Gábor: Háborús közgazdasági archívum a debreceni egyetemen.
=1917. 41. 650–661.

Nádas Rózsa: Közgazdasági archívumok.
=1942. 66. 227–252.

közgazdasági egyetem
Sugár Ignác: Közgazdasági egyetem.
=1912. 36. 92–98.

Balogh Elemér: A közgazdasági egyetem.
=1913. 37. 268–276.

közgazdasági elméletek
Heller Farkas: Határhaszonelmélet és munkaelmélet. 1–2.
=1904. 28. 463–473., 516–533.

Reitzer Gyula: Neurath elmélete a modern közgazdaság főproblémáiról.
=1906. 30. 668–688.

Kovács Gábor: Kritikai észrevételek a Malthus népesedési elméletére. 1–2.
=1908. 32. 145–164., 248–260.

L. Sipos Kamilló: Az 1840-es évek közgazdasági eszmeköre. 1–4.
=1910. 34. 25–48., 115–121., 187–195., 333–362.

Mezey Lajos: Liefmann teóriája.
=1915. 39. 733–754.

Mezey Lajos: Liefmann elméletének bírálata.
=1916. 40. 377–385.

Megjegyzések két új pénzértékelméletről.
=1917. 41. 157–166.

Kovács Gábor: A magyar népmozgalom és a Malthus-féle elmélet.
=1917. 41. 393–425.

Heller Farkas: A háború és a közgazdaságtan elmélete.
=1923. 47. 1–22.

Surányi-Unger Tivadar: Az újabb közgazdasági elméletek bölcseleti alapjairól.
=1926. 50. 736–758.

Kisléghi Nagy Dénes: A marxizmus munkaértékelméletének bírálatához.
=1929. 53. 697–711.

Keynes konjunktúraelmélete. 1–2.
=1931. 55. 645–665., 778–799.

Polgár László: Az érték fogalma a matematikai gazdaságelméletben.
=1933. 57. 568–573. /K/

Mezey Lajos: Malthus. (Halála századik évfordulójára.)
=1934. 58. 97–105.

Csikós-Nagy Béla: A faj és a gazdaság viszonya az új német gazdaságelméleti irodalomban.
=1940. 64. 52–58. /K/

Nemény Vilmos Béla: A nagytérgazdaság elméletéről.
=1942. 66. 342–356.

Heller Farkas: Visszapillantás a közgazdasági elmélet fejlődésére.
=1946. 69. 1–14.

közgazdasági érdek
Tonelli Sándor: A német közgazdasági érdekképviseletek átszervezése.
=1942. 66. 334–341.

közgazdasági helyzet
V–cs.: Argentína közgazdasági helyzete.
=1910. 34. 800–806. /K/

Németh József: Közgazdasági helyzetünk a Balkánon a háború előtt és után.
=1913. 37. 438–461.

Közgazdasági helyzetünk. Matlekovits Sándor elnöki megnyitója az MKT 1921. május 5-iki közgyűlésén.
=1921. 45. 189–195.

közgazdasági irodalom
Pólya Jakab: Az ezredévi közgazdasági irodalom.
=1896. 20. 843–880.

Mandelló Gyula: Bibliográfiai tevékenység a közgazdasági irodalomban.
=1905. 29. 520–524. /K/

Mandelló Gyula: A közgazdasági irodalom bibliográfiájáról.
=1905. 29. 815–816. /K/

Varga István: A háború utáni német közgazdasági irodalom.
=1925. 49. 517–526. /K/

Földes Béla: Néhány szó az olasz közgazdasági irodalom mai munkásságáról.
=1939. 63. 478–479. /K/

közgazdasági ismeretek
Közgazdasági ismeretek tára.
=1897. 21. 753–757.

közgazdasági jog
Új közgazdasági alakulás Bécsben.
=1911. 35. 840–841. /K/

közgazdasági könyvtár
Nádas Rózsa: Elmaradottak-e hazai közgazdasági könyvtáraink? – Hozzászólás Neubauer Gyula cikkéhez.
=1942. 66. 863–873. /K/

közgazdasági kutatás
A közgazdasági kutatás nehézségeiről.
=1914. 38. 285–287. /K/

közgazdasági leírás
Ballagi Géza: Zemplén vármegye közgazdasági és közművelődési állapota.
=1893/1. 17. 114–189.

Berényi Pál: Sopron vármegye közgazdasági és közművelődési állapota. 1–3.
=1895. 19. 165–190., 410–431., 490–531.

Thuróczy Károly: Nyitra vármegye közgazdasági és közművelődési állapota. 1–2.
=1895. 19. 780–812., 873–901.

Nyegre László: Máramarosmegye közgazdasági leírása. 1–2.
=1900. 24. 821–839., 901–930.

Ruffy Pál: Bars vármegye gazdasági leírása. 1–4.
=1901. 25. 602–622., 687–697., 766–790., 843–861.

T. Nagy Imre: Csíkmegye közgazdasági leírása. 1–3.
=1902. 26. 779–790., 847–868., 934–942.

Téglás Gábor: Hunyadmegye közgazdasági leírása.
=1903. 27. 747–768.

Jeszenszky Ignác: Torontál vármegye gazdasági monográfiája.
=1904. 28. 335–351.

Barabás Endre: Udvarhely vármegye közgazdasági leírása. 1–2.
=1904. 28. 683–720., 762–778.

Kis Ernő: Veszprém vármegye gazdasági leírása.
=1905. 29. 525–539.

Éhen Gyula: Vas vármegye közgazdasági leírása. 1–3.
=1905. 29. 705–721., 785–804., 853–864.

Barabás Endre: Maros-Torda vármegye és Maros-Vásárhely thj. sz. kir. város közgazdasági leírása. 1–6.
=1906. 30. 477–482., 539–561., 601–630., 689–709., 764–784., 830–847.

Edvi-Illés László: Arad város közgazdasági leírása. 1–4.
=1907. 31. 194–201., 249–259., 343–349., 395–409.

Edvi-Illés László: Arad vármegye közgazdasági leírása. 1–2.
=1907. 31. 754–764., 829–844.

Lendvai Jenő: Temesvár város közgazdasági leírása. 1–7.
=1908. 32. 41–49., 109–118., 261–267., 339–345., 400–411., 471–481., 550–556.

Daróczy Aladár: Tolna vármegye közgazdasági leírása. 1–4.
=1908. 32. 571–592., 684–703., 734–754., 819–845.

Kemény György: Heves vármegye közgazdasági leírása. 1–6.
=1909. 33. 54–58., 131–134., 187–198., 266–271., 344–352., 407–415.

Szegő Ernő: Róma közgazdasága Diocletian korában. 1–2.
=1909. 33. 255–265., 327–343.

Barabás Endre: Kolozs vármegye közgazdasági leírása.
=1910. 34. 486–541.

A japáni közgazdasági állapotok.
=1912. 36. 39–40. /K/

Szentiványi Ferenc: Torontál vármegye közgazdasági és szociális állapota a XX. század első tizedében. 1–2.
=1912. 36. 105–113., 173–186.

Kemény György: Szabolcs vármegye közgazdasági leírása. 1–3.
=1913. 37. 516–533., 588–611., 657–671.

Németh József: Ó-Szerbia és Szerb-Macedónia közgazdasági leírása. 1–2.
=1915. 39. 581–603., 698–720.

közgazdasági mérnök
Méhely Kálmán: A közgazdasági mérnök. 1–2.
=1913. 37. 217–235., 310–329.

közgazdasági műveltség
Neubauer Gyula: Közgazdasági műveltségünk és a könyvtárügy.
=1942. 66. 757–770. /K/

közgazdasági naturalizmus
Neubauer Gyula: A közgazdasági naturalizmus.
=1935. 59. 468–499.

közgazdasági oktatás
Méhely Kálmán: A közgazdasági oktatás fejlődése.
=1920. 44. 711–713. /K/

közgazdasági rendszerek
Matlekovits Sándor: Ruhland közgazdasági rendszere.
=1908. 32. 790–800.

Heller Farkas: Navratil Ákos közgazdasági rendszere.
=1935. 59. 369–379.

közgazdasági statisztika
Földes Béla: Az MTA és a nemzetgazdaságtan-statisztika mívelése. (A nemzetgazdasági bizottság alapításának ötvenedik évfordulója alkalmából.)
=1910. 34. 813–833.

közgazdasági szeminárium
M. Zs.: A nemzetgazdasági szeminárium jubileuma.
=1905. 29. 300–301. /K/

Kir. József Műegyetem közgazdasági szemináriuma.
=1915. 39. 133–135. /K/

Halossy István: A Kir. József Műegyetem közgazdasági szemináriumának hároméves működése.
=1917. 41. 645–649.

Surányi-Unger Tivadar: A közgazdasági szeminárium.
=1923. 47. 211–233.

Közgazdasági Szemle
Jekelfalussy József: Előszó.
=1893/1. 17. 3–4.

Jekelfalussy József: A szemle olvasóihoz.
=1894. 18. 1145–1152.

Mandelló Gyula – Hegedűs Lóránt: A Közgazdasági Szemle tisztelt előfizetőihez.
=1899. 23. 699–701.

Hegedűs Lóránt – Mandelló Gyula: A szerkesztők beköszöntője.
=1900. 24. 1–3.

Hegedűs Lóránt – Mandelló Gyula: Szerkesztői nyilatkozat.
=1910. 34. 1. 

Buday László: Az olvasóhoz.
=1922. 46. 625–626.

Heller Farkas: A szerkesztő előszava.
=1925. 49. 207–209.

közgazdasági tanácsadók testülete
Éber Antal: ’Council of Economic Advisers’.
=1947. 70. 194–196. /K/

közgazdasági tanfolyam
Pereszlényi Pál: Nemzetközi közgazdasági tanfolyam Budapesten.
=1913. 37. 651–656.

közgazdasági termelékenység
Karg Norbert: A közgazdasági termelékenységről.
=1930. 54. 851–877.

közgazdasági törvényjavaslat
H.: Közgazdasági törvényjavaslatok.
=1900. 24. 48. /K/

közgazdasági viszonyok
Zalai: Ausztrália népességi és közgazdasági viszonyai.
=1899. 23. 192–211. /K/

Rózsa Mihály: Argentína közgazdasági viszonyai és bevándorlása (1890–1900).
=1902. 26. 599–617.

H. F.: Kína közgazdasági viszonyai.
=1935. 59. 789–792. /K/

közgazdaság-politika
Lers Vilmos: A háború hatása a nemzetközi szerződésekre. – Különösebb tekintettel a közgazdaságpolitikai vonatkozásúakra.
=1919. 43. 3–34.

Matlekovits Sándor: A tanácsköztársaság közgazdasági politikája.
=1920. 44. 47–52.

közgazdaságtan
Ráth Zoltán: Közgazdaságtan és etika.
=1894. 18. 1153–1179.

Fazekas Oszkár: A közgazdaságtan módszerkérdéséhez.
=1897. 21. 682–704.

Navratil Ákos: A közgazdaságtan a párizsi kiállításon.
=1900. 24. 840–862.

Jankovich Béla: A közgazdaságtan módszere.
=1903. 27. 417–429.

Matlekovits Sándor: Ruhland agrár közgazdaságtana.
=1903. 27. 653–666.

Reitzer Gyula: Neurath elmélete a modern közgazdaság főproblémáiról.
=1906. 30. 668–688.

Mattyasovszky Miklós: A földművelés közgazdaságtana. Rendszertani kérdések.
=1915. 39. 161–168.

Navratil Ákos: Új szempontok a közgazdaságtanban.
=1917. 41. 468–485.

Nagy Dénes: Új irányok a közgazdaságtanban.
=1918. 42. 92–122.

Balás Károly: Új magyar közgazdaságtan.
=1921. 45. 243–263.

Méhely Kálmán: A közgazdaságtan és a szociológia oktatása a középiskolában.
=1921. 45. 389–407.

Matlekovits Sándor: ’A közgazdaságtan ás a szociológia oktatása a középiskolában’ című előadás vitájának összefoglalója.
=1921. 45. 407–410.

Heller Farkas: A háború és a közgazdaságtan elmélete.
=1923. 47. 1–22.

Heller Farkas: Támadások a közgazdaságtan néhány alaptétele ellen.
=1926. 50. 253–264.

Nagy Dénes: Filozófia a közgazdaságtanban.
=1926. 50. 458–472.

Surányi-Unger Tivadar: Az újabb közgazdasági elméletek bölcseleti alapjairól.
=1926. 50. 736–758.

Surányi-Unger Tivadar: Statisztika és közgazdaságtan.
=1927. 51. 177–195.

Navratil Ákos: Közgazdaságtan és filozófia.
=1927. 51. 305–323.

Surányi-Unger Tivadar: A statisztikai módszer szerepe a közgazdaságtanban. 1–2.
=1928. 52. 97–122., 241–263.

Karg Norbert: A neoromantikus irányzat és Spann univerzálizmusa a közgazdaságtanban.
=1928. 52. 123–134.

Zelovich László: Közgazdaságtan és matematika.
=1929. 53. 623–634.

Neubauer Gyula: Közgazdaságtan és matematika. Észrevételek Zelovich László tanulmányához.
=1930. 54. 555–563.

Zelovich László: Közgazdaságtan és matematika. Válasz Neubauer Gyula észrevételeire.
=1930. 54. 564–568.

Neubauer Gyula Közgazdaságtan és matematika. A vita lezárása.
=1930. 54. 738–740. /K/

Neubauer Gyula: Statisztika és közgazdaságtan.
=1931. 55. 253–287.

Theiss Ede: Az időmozzanat az exakt közgazdaságtanban.
=1932. 56. 849–882.

Dékány István: A ’burzsoá’ és ’kapitalista’ megítélésének eredete. (Adalék a közgazdaságtan és karakterológia viszonyának kérdéséhez.)
=1933. 57. 497–517.

Navratil Ákos: Közgazdaságtan és gazdasági politika.
=1934. 58. 1–21.

Andreich Jenő: A tudományos kutató munka fejlődése és a közgazdaságtan.
=1934. 58. 616–619. /K/

Takaróné Gáll Beatrix: Állandó és változó elemek a közgazdaságtanban.
=1937. 61. 113–122. /K/

Futó Mihály: A gazdasági szervezet kórtana. Corrado Gini organikus közgazdaságtana.
=1938. 62. 245–267.

Futó Mihály: Az olasz korporatív közgazdaságtan.
=1938. 62. 987–994. /K/

Sorbi, Walter: A közgazdaságtan tárgya.
=1939. 63. 291–296. /K/

Heller Farkas: Eucken Walter közgazdaságtana.
=1941. 65. 894–900. /K/

Varga István: A gazdasági élet fejlődése és a közgazdaságtan.
=1947. 70. 257–274.

közgazdaság-tudomány
Theiss Ede: Modern közgazdaságtudomány és totális háború.
=1942. 66. 718–741.

Thiess Ede: Dinamikai közgazdaságtudomány és társadalmi folyamat.
=1947. 70. 129–155.

közigazgatás
Kovács Aladár: A gyermekápolás Franciaország közigazgatásában.
=1893/2. 17. 381–386. /K/

Buday László: Statisztika és közigazgatás.
=1912. 36. 750–767.

Weis István: A gazdaságosság elve a közigazgatásban.
=1923. 47. 368–392.

közigazgatási bíróság
Kmety Károly: A ’Conseil de Préfecture’ mint közigazgatási bíróság. 1–2.
=1894. 18. 210–237., 379–416.

A ’közigazgatási bíróságokról’ szóló törvényjavaslat a képviselőházi bizottság előtt. 1–2.
=1894. 18. 265–291., 417–465.

közigazgatási főiskola
Sch.: A községi és szociális közigazgatás főiskolája.
=1913. 37. 211. /K/

közigazgatási mérnök
Buday Béla: A közigazgatási mérnök.
=1913. 37. 292–309.

közigazgatási reform
Mucius: A közigazgatás reformjához.
=1893/1. 17. 411–447.

közigazgatás-történet
Acsády Ignác: A magyar közigazgatás történetéhez.
=1893/1. 17. 335–344.

közjogi járadék
Balás Károly: Magánjogi és közjogi járadék. 1–2.
=1916. 40. 733–743., 843–858.

közjólét
Az új autonóm vámtarifa. MKT-ankét. Méhely Kálmán ’Védvám, iparfejlesztés és közjólét’ című előadása.
=1922. 46. 633–661.

közjótékonyság
R.: A közjótékonyság statisztikája.
=1897. 21. 740–743. /K/

közlekedés
Gyorsaságeredmények a vasúti közlekedés terén.
=1911. 35. 633–634. /K/

Kvassay Jenő: Vízi közlekedési politikánk.
=1912. 36. 145–161.

A Dunáról, mint közlekedési útról.
=1912. 36. 340–342. /K/

Szirt Lajos: Vízi közlekedésünk fejlesztése. MKT-ankét.
=1914. 38. 145–185.

Közlekedés.
=1923. 47. 168. /KK/

Pruzsinszky Gábor: Az automobil-közlekedés.
=1927. 51. 478–502.

Neumann Károly: Adalékok a közlekedés gazdaságának elméletéhez.
=1934. 58. 541–569.

Ruisz Rezső: Budapest telepítési és közlekedési politikájának befolyása a közteherviselés mérvére.
=1935. 59. 169–190.

Ifj. Kövessi Ferenc: A keresleti függvény szerepe a vasúti közlekedési politikában.
=1935. 59. 522–550.

Malduri Maléter Jenő: A közlekedés jelentősége nemzetgazdaságunkban.
=1936. 60. 453–481.

Andreich Jenő: Magyar-lengyel gazdasági kapcsolatok új közlekedéspolitikai lehetőségei.
=1939. 63. 608–616.

Veress Gábor: Közlekedés, közlekedéstudomány. – Megjegyzések egy könyvismertetésre.
=1940. 64. 744–747. /K/

Veress Gábor: Széchenyi közlekedéspolitikai működése.
=1941. 65. 197–222.

Veress Gábor: észrevételek a magyar közlekedésügy genetikájához.
=1943. 67. 129–153.

közlekedési eszközök
Neumann Károly: A közlekedési eszközök versenyének elméletéhez.
=1936. 60. 525–575.

közmunkák
Pikler J. Gyula: Közmunkák finanszírozásának kérdéséhez, különös tekintettel a tervezett két új budapesti hídra. (Törvénytervezet a ’Betterment-járulék’-ról.)
=1932. 56. 680–704.

közműhely-telepek
Krausz Gyula: Közműhelytelepek.
=1902. 26. 133–136. /K/

közművelődés
Ballagi Géza: Zemplén vármegye közgazdasági és közművelődési állapota.
=1893/1. 17. 114–189.

Vargha Gyula: A közművelődési eszközök forgalma.
=1894. 18. 826–834. /K/

Berényi Pál: Sopron vármegye közgazdasági és közművelődési állapota. 1–3.
=1895. 19. 165–190., 410–431., 490–531.

Thuróczy Károly: Nyitra vármegye közgazdasági és közművelődési állapota. 1–2.
=1895. 19. 780–812., 873–901.

közoktatásügy
Holló István: A közoktatási ügy néhány kérdése statisztikai világításban. 1–3.
=1896. 20. 213–222., 283–310., 421–444. /K/

R.: Közoktatásügyi jelentés az Amerikai Egyesült Államokban.
=1897. 21. 576–578. /K/

közös vámterület
Hajdú László: A közös vámterület külforgalma az utolsó évtizedben, különös tekintettel a mezőgazdasági termékek forgalmára.
=1895. 19. 675–682. /K/

Hajdú László: A közös vámterület külforgalma az utolsó évtizedben.
=1896. 20. 494–497. /K/

közösség
Takaróné Gáll Beatrix: Egyén és közösség a gazdaságetika nézőpontjából.
=1941. 65. 860–868.

közpénz
Körmendy József: A M. Kir. Postatakarékpénztár szerepe a közpénzek kezelésében.
=1926. 50. 771–784.

Bruchsteiner Imre: A közpénzből való lakásépítés finanszírozása.
=1929. 53. 47–58. /K/

Központi Statisztikai Hivatal
Varga István: Kritikai megjegyzések a Magyar Kir. Központi Statisztikai Hivatal időszaki kiadványairól.
=1927. 51. 584–600.

közraktárak
Berényi Pál: Vidéki közraktárak.
=1902. 26. 375–388.

Szántó Menyhért: Köztárházak.
=1902. 26. 670–700.

községek
Heltai Ferenc: A községek rendezéséről. 1– . [A folytatását nem találtam meg.]
=1893/1. 17. 5–13.

X. Y.: Népességünk tömörülése községek szerint.
=1893/1. 17. 236–244.

Zsilinszky Mihály: Adatok a községek rendezéséhez, kiváló tekintettel az államkincstári telepekre. 1–2.
=1894. 18. 46–55., 110–125.

Th. L.: Magyarország 20 000-nél népesebb városainak és községeinek lakossága az 1910. és 1920. évi népszámlálások adatai alapján.
=1923. 47. 665–667. /KK/

községi adminisztráció
Laky Dezső: Községi adminisztráció és községi háztartás a statisztika mérlegén.
=1914. 38. 14–31.

községi alap
Buday László: A községi alapokról.
=1913. 37. 635–650.

községi birtok
Jeszenszky Ignác: A községi birtokok felhasználásáról.
=1900. 24. 472–474. /K/

községi háztartás
Buday László: A községi háztartás statisztikája.
=1909. 33. 398–406.

Sch–r.: Magyarország községeinek háztartása 1908-ban.
=1913. 37. 705–706. /K/

Laky Dezső: Községi adminisztrácó és községi háztartás a statisztika mérlegén.
=1914. 38. 14–31.

Csupor József: A városok és községek háztartásának rendezéséről szóló törvényjavaslatról.
=1923. 47. 824–835.

községi intézmény
Lestyánszky Sándor: A községi és körjegyzői intézmény kérdéséhez.
=1893/1. 17. 31–40.

községi közigazgatás
Sch.: A községi és szociális közigazgatás főiskolája.
=1913. 37. 211. /K/

községi lakáspolitika
Ferenczi Imre: A községi lakáspolitika feladatai Budapesten.
=1909. 33. 791–808.

községi pénzügy
Hajdú László: A bajor községek pénzügyi viszonyai 1890-ben.
=1894. 18. 322–325. /K/

Dénes István: Budapest községi pénzügyi helyzetének javítása.
=1907. 31. 377–394.

községi pótadózás
Papp Antal: A községi pótadózás és reformja.
=1913. 37. 793–809.

községi tisztviselők
Gidófalvy Elemér: A községi tisztviselők és alkalmazottak illetményviszonyai az 1936. évben.
=1939. 63. 269–285.

községi üzemek
Községi üzemek Olaszországban.
=1914. 38. 541. /K/

Laky Dezső: A községi üzemek jelentősége a magyar városok háztartásában.
=1917. 41. 503–537.

közszállítás
Andor Endre: A ’Közszállítási szabályzat’ reformja.
=1929. 53. 479–488. /K/

Pálinkás András: A gyapjúértékesítés megszervezése a közszállítások útján.
=1934. 58. 168–171. /K/

Kemény Vilmos Béla: A közszállítási kartell.
=1943. 67. 698–711.

közszolgálat
Heltai Ferenc: Az állatorvosi közszolgálat államosításáról.
=1899. 23. 702–739.

közteher
Csizik Béla: Államháztartás és közteher.
=1930. 54. 569–616.

Szádeczky-Kardoss Tibor: A közterhek alakulása Csonka-Magyarországon.
=1933. 57. 257–316.

Ruisz Rezső: Budapest telepítési és közlekedési politikájának befolyása a közteherviselés mérvére.
=1935. 59. 169–190.

közúti vasút
Heltai Ferenc: A közúti vasutakról, különös tekintettel a budapesti viszonyokra. 1–2.
=1895. 19. 318–357., 389–409.

Zelovich László: Közúti vasútaink községi kezelése.
=1921. 45. 426–445.

közület
Szeibert János: A mezőgazdasági munkásház- és cselédlakásépítés közületi támogatása.
=1939. 63. 46–81.

Klár János: Az állam (közület) és magángazdaság szerepe a villamos energiagazdálkodásban.
=1944. 68. 46–58.

közvélemény
Foville, Alfred: A statisztika és a közvélemény.
=1902. 26. 364–374.

közvetett adó
Kádas Kálmán: Közvetett-(ár)-adók termelői átháríthatósága.
=1940. 64. 506–511. /K/

közvetítő kereskedelem
Rózsa: Szövetkezés és közvetítő kereskedés.
=1900. 24. 150. /K/

Tonelli Sándor: A közvetítő kereskedelem és a drágaság.
=1911. 35. 579–587.

Kresz Károly
Fuchs Albert: Kresz Károly (1886–1943). Nekrológ.
=1943. 67. 840–844. /K/

KSH ld. Központi Statisztikai Hivatal

kukorica
A román búza és tengeri.
=1916. 40. 428. /K/

Gesztelyi Nagy László: A tengeri gazdaságpolitikai jelentősége Magyarországon.
=1937. 61. 833–841. /K/

kutatómunka
Andreich Jenő: A tudományos kutató munka fejlődése és a közgazdaságtan.
=1934. 58. 616–619. /K/

külföldi adósság
Cs. Szabó László: Magyarország külföldi adósságainak búzaértéke.
=1932. 56. 620–624. /K/

Halász Ferenc: Magyarország külföldi adósságainak rendezése.
=1934. 58. 22–42.

külföldi áruhitel
A külföldi áruhitelek kérdéséről. MKT-ankét. Vágó József hozzászólása.
=1928. 52. 904.

György Ernő: A külföldi áruhitelek problémája.
=1928. 52. 841–859.

A külföldi áruhitelek kérdéséről. MKT-ankét. Drucker Géza hozzászólása.
=1928. 52. 898–899.

A külföldi áruhitelek kérdéséről. MKT-ankét. Szél Jenő hozzászólása.
=1928. 52. 899–901.

A külföldi áruhitelek kérdéséről. MKT-ankét. Varga István hozzászólása.
=1928. 52.901–902.

A külföldi áruhitelek kérdéséről. MKT-ankét. Gyömrei Sándor hozzászólása.
=1928. 52. 902–904.

külföldi eladósodás
Ladányi Dezső: Magyarország külföldi eladósodása.
=1933. 57. 20–91.

külföldi fizetőeszközök
Külföldi fizetőeszközök árfolyamváltozásai a magyar devizaközpontban.
=1923. 47. 794–795. /KK/

Külföldi fizetőeszközök árfolyamváltozásai a zürichi piacon.
=1923. 47. 795. /KK/

Külföldi fizetőeszközök árfolyamváltozásai a magyar devizaközpont jegyzései alapján.
=1923. 47. 873. /KK/ 

Külföldi fizetőeszközök árfolyamváltozásai a magyar devizaközpont jegyzései alapján.
=1924. 48. 171. /KK/

Külföldi fizetőeszközök árfolyamváltozása az MNB devizajegyzése alapján.
=1924. 48. 335. /KK/

Külföldi fizetőeszközök árfolyamváltozása az MNB hivatalos jegyzése alapján.
=1925. 49. 183. /KK/

külföldi kölcsönök
Domanovszky Ákos: Német vita a külföldi kölcsönök körül.
=1928. 52. 599–620.

Török Árpád: A külföldi kölcsön hatása a kereskedelmi mérleg alakulására.
=1929. 53. 364–368. /K/

Rieger László: Külföldi kölcsöneink és eladósodásunk 1929-ben.
=1930. 54. 506–510. /K/

Judik József: A külföldi kölcsönök tekintetében követendő politika problémái.
=1931. 55. 81–114.

Balogh Tamás: Közép-Európa külföldi kölcsönei és a magánbankrendszer reformja.
=1932. 56. 306–328.

Ifj. Boér Elek: A külföldi kölcsönök hatása az adós országok gazdasági helyzetére. – Megjegyzések Neubauer Gyula barálatára. –
=1935. 59. 551–561. /K/

Neubauer Gyula: A külföldi kölcsönök hatása az adós országok helyzetére.
=1935. 59. 694. /K/

külföldi követelések
Balogh Tamás: A külföld rövidlejáratú követelései az Egyesült Államokban.
=1929. 53. 456–467.

külföldi munkások
Németországban dolgozó külföldi munkások statisztikája.
=1911. 35. 363–364. /K/

Külföldi munkások Németországban.
=1916. 40. 576–578. /K/

külföldi népelemek
Külföldi népelemek Franciaországban.
=1912. 36. 41–42. /K/

külkereskedelem
Fenyvessy József: A német vámterület 1892-ik évi külkereskedelme.
=1894. 18. 162–165. /K/

Hajdú László – Fenyvessy József: Spanyolország külforgalma 1891–1893.
=1894. 18. 610–614. /K/

Jankovich Béla: Külkereskedelem és váltó-árfolyam.
=1894. 18. 747–783.

Hajdú László – Fenyvessy József: Franciaország külforgalma 1891–1893.
=1894. 18. 910–913. /K/

Hajdú László: Az Amerikai Egyesült Államok kereskedelmi külforgalma 1790 óta, különös tekintettel az Európával való forgalomra.
=1894. 18. 1054–1070. /K/

Hajdú László: Magyarország külforgalma, különös tekintettel a mezőgazdasági termékek forgalmára.
=1894. 18. 1128–1139. /K/

Hegyeshalmy Lajos: Magyarország 1894. évi külforgalma.
=1895. 19. 207–215. /K/

Hajdú László: A közös vámterület külforgalma az utolsó tíz évben, különös tekintettel a mezőgazdasági termékek forgalmára.
=1895. 19. 675–682. /K/

Hajdú László – Hegyeshalmy Lajos: Az Amerikai Egyesült Államok külforgalma 1886–1895.
=1895. 19. 751–757. /K/

Hajdú László: A közös vámterület külforgalma az utolsó évtizedben.
=1896. 20. 494–497. /K/

Herczeg Ferenc: Magyarország külkereskedelmi forgalma az 1896. évben.
=1897. 21. 247–254. /K/

Pólya Jakab: Külkereskedelmi politika.
=1897. 21. 265–288.

A Magyar-Osztrák Monarchia külkereskedelmi forgalma a XX. század elején. 1–2.
=1903. 27. 97–120., 196–221.

Gorove László: Árukülforgalmi mérlegünk javítása és iparfejlesztésünk.
=1903. 27. 586–599.

Kunosi Ödön: Az új kereskedelmi szerződések hatása Németország külkereskedelmére.
=1910. 34. 319–325.

A Németbirodalom külkereskedelme az 1910. évben.
=1911. 35. 130–131. /K/.

Franciaország külkereskedelme 1910-ben.
=1911. 35. 424–425. /K/

Anglia külkereskedelme 1910-ben.
=1911. 35. 426–428. /K/

Svájc külkereskedelme 1910-ben.
=1911. 35. 428–429. /K/

A román külkereskedelem 1907–1909-ben.
=1911. 35. 429–431. /K/

Norvégia és Dánia külkereskedelme 1910-ben.
=1911. 35. 431–432. /K/

Görögország külkereskedelme 1910-ben.
=1911. 35. 637. /K/

A gabonakereskedelem, a gabonaárak és visszahatásuk a külkereskedelemre.
=1912. 36. 34–39. /K/

Tonelli Sándor: Bosznia és Hercegovina külkereskedelmi forgalma.
=1912. 36. 99–104.

Matlekovits Sándor: A nemzetközi kereskedés az utolsó harminc évben. 1–2.
=1912. 36. 217–232., 314–333.

Németország külkereskedelme 1911-ben.
=1912. 36. 412–417. /K/

A francia külkereskedelem fejlesztése.
=1912. 36. 614–616. /K/

Ferenczi Izsó: A magyar külkereskedelem.
=1913. 37. 32–49.

Sch. O.: A legnagyobb államok külkereskedelmi statisztikája 1892–1912.
=1913. 37. 544–546. /K/

A német és az angol külkereskedelem.
=1913. 37. 546–549. /K/

Bosznia-Hercegovina külkereskedelme.
=1913. 37. 549–552. /K/

Oroszország külkereskedelme 1912-ben.
=1913. 37. 696–697. /K/

Sch.: Az Egyesült Államok külkereskedelméről.
=1913. 37. 759–760. /K/

Ferenczi Izsó: Magyarország 1912. évi külkereskedelme.
=1913. 37. 810–824.

Sch.: Mexikó külkereskedelme az 1912–13. évben.
=1914. 38. 51–53. /K/

Sch.: Franciaország külkereskedelme 1912–1913-ban. 1–2.
=1914. 38. 130–132., 349. /K/

Sch.: Oroszország külkereskedelme 1912-ben.
=1914. 38. 132–133. /K/

P. P.: Németország külkereskedelme 1913-ban.
=1914. 38. 207–208. /K/

P. P.: Olaszország külkereskedelme 1913-ban.
=1914. 38. 208–209. /K/

Japán külkereskedelme 1913-ban.
=1914. 38. 534–535. /K/

Finnország külkereskedelme 1913-ban.
=1914. 38. 535–536. /K/

Oroszország külkereskedelme 1913-ban.
=1914. 38. 656–660. /K/

Belgium külkereskedelme, 1908–1913.
=1914. 38. 661–662. /K/

Sch.: Az Egyesült Államok külkereskedelme a háború első hónapjaiban.
=1915. 39. 204–209. /K/

Ferenczi Izsó: Magyarország 1913. évi külkereskedelme.
=1915. 39. 325–337.

Sch.: Egyiptom külkereskedelme 1914-ben.
=1915. 39. 431. /K/

P. P.: Svédország külkereskedelme 1914-ben.
=1915. 39. 557–558. /K/

Az Egyesült Államok külkereskedelme 1914-ben.
=1915. 39. 558–561. /K/

A svájci külkereskedelem 1914-ben.
=1915. 39. 561. /K/

P. P.: Oroszország külkereskedelme 1915. év első felében.
=1915. 39. 793–794. /K/

P. P.: A háború hatása Japán külkereskedelmére.
=1915. 39. 796. /K/

P. P.: Chile külkereskedelme 1914-ben.
=1916. 40. 298. /K/

P. P.: Anglia külkereskedelme 1915-ben.
=1916. 40. 299–301. /K/

Mit tud szállítani Bulgária?
=1916. 40. 374–375. /K/

P. P. Svájc külkereskedelme 1914-ben.
=1916. 40. 426–427. /K/

P. P.: Argentína külkereskedelme a háborúban.
=1916. 40. 729–731. /K/

Franciaország külkereskedelme, 1914–1916.
=1917. 41. 76–77. /K/

Ferenczi Izsó: Magyarország 1914. évi külkereskedelme.
=1917. 41. 486–502.

Ausztrália külkereskedelme 1916-ban.
=1917. 41. 589–590. /K/

Franciaország külkereskedelme 1916-ban.
=1917. 41. 590–591. /K/

Lengyel Géza: A külkereskedelmi forgalom mai szabályozása Magyarországon és a szomszéd államokban.
=1920. 44. 587–600.

Szabóky Alajos: Magyarország külkereskedelmi mérlege 1921-ben.
=1922. 46. 139–158.

Naményi Ernő: Külkereskedelmünk Ausztriával és a vámpolitika.
=1922. 46. 480–491.

Szabóky Alajos: Külkereskedelmi mérlegünk 1922-ben.
=1923. 47. 177–201.

Th. L.: Németausztria külkereskedelme az 1922. évben.
=1923. 47. 249. /KK/

Th. L.: Németország 1922. évi külkereskedelme.
=1923. 47. 249–252. /K/

Th. L.: Csehszlovákia külkereskedelme az 1922. évben.
=1923. 47. 252–253. /KK/

Külforgalom.
=1923. 47. 446. /KK/

Neumann Károly: A magyar külkereskedelmi statisztika vasúti díjszabási tanulságai.
=1923. 47. 598–616.

ZelovichLászló: Az Egyesült Államok külkereskedelmi politikája a háború után.
=1923. 47. 836–847.

Th. L. Magyarország 1923. évi külkereskedelmi forgalmának főeredményei.
=1923. 47. 867–872. /KK/

Th. L.: Csehszlovákia 1923. évi külkereskedelmi mérlege.
=1924. 48. 170. /KK/

Szögi Géza: Csonka-Magyarország külkereskedelmi forgalmának jellegzetes vonásai.
=1925. 49. 495–512.

Konkoly Thege Gyula: Magyarország külkereskedelmi forgalma és a mezőgazdasági kivitel jelentősége.
=1930. 54. 338–366.

R. Jónás Magda: A magyar árak és külkereskedelem alakulása.
=1935. 59. 98–103. /K/

Székely Artúr: A magyar külkereskedelem irányainak változásai a forgalmi korlátozások éveiben (1930–34).
=1935. 59. 154–168.

Grdjic, Gojko: A jugoszláv külkereskedelmi rendszer kialakulása.
=1940. 64. 271–277. /K/

Bolberitz Károly: A külkereskedelmi politika újabb eszközei.
=1941. 65. 30–42.

Székely Artúr: A külkereskedelmi és kereskedelempolitikai helyzet.
=1942. 66. 262–266. /K/

Guothfalvy Dorner Zoltán: Külkereskedelmi politikánk a két világháború között.
=1943. 67. 456–498.

külkereskedelmi mérleg
Móricz Miklós: Külkereskedelmi mérlegünk passzivitása.
=1914. 38. 605–616.

külön vámterület
Gaál Jenő: A külön vámterület felállítása és hasznosságának feltételeiről.
=1901. 25. 1–21.

külterjes település
Major Róbert: Budapest külterjes településének kérdéséhez.
=1935. 59. 776–788.

külügyi szolgálat
Bálint Imre: A külügyi szolgálat reformja.
=1908. 32. 361–390.

kvóta
Matlekovits Sándor: A 34,4-es quota.
=1900. 24. 4–27.

lakás
Thirring Gusztáv: A fővárosi szegény néposztályok lakásai. Adalék a nagyvárosi háztartások összetételének ismertetéséhez.
=1894. 18. 872–891.

Farkas Jenő: Teendők a munkás-lakások ügyében.
=1896. 20. 255–273.

R.: Munkáslakások számbavétele Svájcban.
=1897. 21. 402–406. /K/

M.: Lakásügyi kongresszus.
=1902. 26. 214. /K/

Fenyvessy József: A düsseldorfi nemzetközi munkáslakásügyi kongresszus.
=1902. 26. 791–796. /K/

Békésy Géza: A lakásnyomorról.
=1905. 29. 165–178.

Fenyvessy József: Helyreigazítás a lakásnyomorról.
=1905. 29. 384–385. /K/

Wildner Ödön: A lakáspolitika kérdése a ličge-i kongresszuson.
=1905. 29. 634–654.

Nemesné M. Márta: A lakáskérdés Németországban.
=1908. 32. 124–131. /K/

Nemesné M. Márta: Az esseni munkáslakásokról.
=1908. 32. 560–564. /K/

Ferenczi Imre: A községi lakáspolitika feladatai Budapesten.
=1909. 33. 791–808.

Lakásügyi vita.
=1910. 34. 122–136.

9. nemzetközi lakásügyi kongresszus.
=1910. 34. 140–141. /K/

Sidó Zoltán: Lakásügyi kongresszus.
=1910. 34. 710–714. /K/

Bécsi lakásstatisztika.
=1911. 35. 438–439. /K/

Nemzetközi lakásegészségügyi kongresszus.
=1911. 35. 523–524. /K/ 

Németország gyári lakásügye.
=1911. 35. 541–542. /K/

Az osztrák lakásalap.
=1912. 36. 554–557. /K/

F. I.: A X-ik nemzetközi lakásügyi kongresszus Hágában.
=1912. 36. 557–560. /K/

A hágai lakásügyi kongresszus.
=1913. 37. 772–774. /K/

Szirt Lajos: A lakásügy állása Magyarországon.
=1913. 37. 841–845. /K/

Sch.: A lakásügy a háborúban.
=1914. 38. 643–645. /K/

Tomaschoff Albert: A lakáskérdés megoldásának egy érdekes kísérlete Párizsban.
=1914. 38. 671–673. /K/

Lakásépítés.
=1917. 41. 459–460. /K/

Bruchsteiner Imre: Adatok az európai városok lakásproblémájához.
=1928. 52. 621–627. /K/

Nagykálnai Levatich László: A magyarországi lakáskérdéshez.
=1928. 52. 719–721. /K/

Bruchsteiner Imre: A közpénzből való lakásépítés finanszírozása.
=1929. 53. 47–58. /K/

Ruisz Rezső: Lakás- és lakbérviszonyok Magyarországon.
=1938. 62. 625–631. /K/

Vezér István: A budapesti lakásbérek alakulása 1933 és 1927 között.
=1940. 64. 58–62. /K/

lakosság
Az agrárius és nem-agrárius lakosság adószolgáltatása Ausztriában.
=1910. 34. 720–722. /K/

A Német Birodalom lakossága.
=1910. 34. 799–800. /K/

Franciaország dolgozó lakossága.
=1911. 35. 290–292. /K/

A dél-olaszországi paraszt lakosság helyzete.
=1912. 36. 342–347. /K/

P. P.: Ipari lakosságunk népmozgalma 1909–1912. években.
=1917. 41. 317–320. /K/

Th. L.: Magyarország 20 000-nél népesebb városainak és községeinek lakossága az 1910. és 1920. évi népszámlálások adatai alapján.
=1923. 47. 665–667. /KK/

Heller Farkas: Agrárlakosságunk foglalkozási tagozódása.
=1940. 64. 576–589.

Láng Lajos
Fellner Frigyes: Láng Lajos (1849–1938). Nekrológ.
=1918. 42. 217–219.

latifundium
Schneller Károly: Latifundium és népszaporodás.
=1918. 42. 491–507.

Lédermann Mór
Lédermann Mór (1866–1947). Nekrológ.
=1947. 70. 345–346. /K/

légi forgalom
Th. L.: Franciaország légiforgalma.
=1923. 47. 674. /KK/

Th. L.: Európa légi forgalma az 1923. évben.
=1924. 48. 330–331. /KK/

legnagyobb kedvezmény
Berényi Pál: A legnagyobb kedvezés és a reciprocitás.
=1908. 32. 73–89.

Márffy-Mantuano Rezső: Mennyiben áll a legnagyobb kedvezmény záradéka önálló gazdasági szervezkedésünk útjában?
=1908. 32. 715–721.

Vágó József: Vámpolitikai közeledés és legtöbb kedvezményre való jog.
=1915. 39. 437–441.

Zelovich László: A legnagyobb kedvezmény kérdése és az 1930. évi genfi vámkonferencia.
=1930. 54. 295–305.

lélektan
Kisléghi Nagy Dénes: Lélektan és társadalomtudomány az univerzalizmus rendszerében. 1–2.
=1937. 61. 165–204., 349–385.

Varga István: Közgazdasági kérdések lélektani értelmezése.
=1939. 63. 32–45.

lengyel spiritusztermelés
A lengyel spiritusztermelés eredménye.
=1923. 47. 446. /KK/

lengyel széntermelés
Y.: A lengyel széntermelés 1921-ben.
=1923. 47. 93. /KK/

Lengyelország
Tonelli Sándor: Orosz-Lengyelország közgazdasága.
=1916. 40. 772–785.

Lengyelország cukoripara a háború előtt.
=1917. 41. 149–151. /K/

Lengyel Géza: Lengyelország gazdasági viszonyai.
=1918. 42. 414–458.

Th. L.: Lengyelország állami költségvetése 1923-ra.
=1923. 47. 244. /KK/

Th. L.: Lengyelország 1922. évi bevételei.
=1923. 47. 442. /KK/

Th. L.: Lengyelország 1924. évi költségvetési tervezete.
=1924. 48. 167–168. /KK/

lenipar
Az orosz lenipar, 1912–1914.
=1915. 39. 566–567. /K/

Az orosz lenipar helyzete.
=1917. 41. 586–587. /K/

leszámítolás
Künsztler Zoltán: A londoni ’The Bankers Clearing House’ az 1927. évben.
=1928. 52. 57–58. /K/

Prileszky Pál: Akzept- und Garantiebank.
=1932. 56. 624–628. /K/

Jirkovsky Sándor: Leszámítol, viszontleszámítol.
=1940. 64. 387–389. /K/

Zoltai József: Leszámít, leszámítás – viszontleszámít, viszontleszámítás.
=1940. 64. 511–512. /K/

leszerelés
A katonai leszerelés gazdasági kérdései.
=1917. 41. 460–462. /K/

létfenntartás
Sz.: Munkások életfenntartási viszonyai Belgiumban.
=1913. 37. 629–630. /K/

Sch.: Az életfenntartás költségei Nagybritanniában.
=1914. 38. 53. /K/

R. Jónás Magda: Árindexnek tekinthető-e a létfenntartási költségindexszám?
=1943. 67. 712–718. /K/

létminimum
Szana Sándor: A létminimum biztosítása szövetkezeti úton.
=1901. 25. 358–363.

Levasseur, Pierre Emile
Láng Lajos: Levasseur.
=1908. 32. 787–789.

Mandelló Gyula: Pierrre Emile Levasseur (1828–1911). Nekrológ.
=1911. 35. 443–445.

levéltávirat
A hírforgalom egy új alakja. (Levéltávirat.)
=1911. 35. 131–132. /K/

Lexis, Wilhelm
Mandelló Gyula: Georg Friedrich Knapp. Willhelme Lexis.
=1912. 36. 187. /K/

Leyden, Jan van
Kovács Gábor: Jan van Leyden. (Münsteri anabaptisták a XVI. században.)
=1919. 43. 285–288. /K/

liberalizmus
Káldor György: Az angol liberalizmus gazdasági programja.
=1928. 52. 699–712.

Keviczky Loránd: Az angol liberalizmus és a szociálpolitika.
=1929. 53. 264–270. /K/

Liefmann elmélete
Mezey Lajos: Liefmann teóriája.
=1915. 39. 733–754.

Mezey Lajos: Liefmann elméletének bírálata.
=1916. 40. 377–385.

Ličge
Wildner Ödön: A lakáspolitika kérdése a ličge-i kongresszuson.
=1905. 29. 634–654.

likviditás
Balás Károly: Adólikviditás.
=1934. 58. 205–231.

Zelovich László: Jogszabályok a banklikviditásról.
=1938. 62. 522–531.

List, Friedrich
Varró István: List Frigyes Magyarországon. 1–2.
=1917. 41. 140–149., 662–673. /K/

liszt
Ecseri Lajos: A magyar búza és liszt versenyképességének fokozásáról.
=1904. 28. 423–432.

Vita a búza és liszt versenyképességéről.
=1904. 28. 474–475. /K/

Schober Albert: Magyarország liszt- és gabonakivitele.
=1905. 29. 155–164.

Vita a búza- és lisztkvitelünkről.
=1905. 29. 204–206. /K/

Sibelka-Perleberg Artúr: A magyar liszt a világpiacon.
=1927. 51. 361–366. /K/

logika
Schilling Zoltán: Naturalizmus vagy logika?
=1935. 59. 733–745.

London
Künsztler Zoltán: A londoni ’The Bankers Clearing House’ az 1927. évben.
=1928. 52. 57–58. /K/

Halász Ferenc: A londoni nemzetközi cukoregyezmény.
=1937. 61. 650–664.

Lukács Béla
Lukács Béla (1847–1901). Nekrológ.
=1901. 25. 69. /K/

Lyon
A lyoni selyemszövő-ipar 1914-ben.
=1915. 39. 788–790. /K/

MABI
Bikkal Dénes: Az OTI és a MABI 1935. évi működése.
=1936. 60. 766–769. /K/

Macedónia
Németh József: Ó-Szerbia és Szerb-Macedónia közgazdasági leírása. 1–2.
=1915. 39. 581–603., 698–720.

Németh József: Ó-Szerbia és Szerb-Macedónia erdei.
=1915. 39. 841–854.

Németh József: Az állattenyésztés Szerbiában és Szerb-Macedóniában.
=1916. 40. 115–125.

Németh József: Ó-Szerbia és Nyugat-Macedónia városai.
=1918. 42. 233–257.

Macmillan-bizottság
Káldor Miklós: A nemzetközi valutapolitika és az árszínvonal. A Macmillan-bizottság jelentése.
=1931. 55. 722–727. /K/

magánbankok
Balogh Tamás: Közép-Európa külföldi kölcsönei és a magánbankrendszer reformja.
=1932. 56. 306–328.

magánbiztosítás
Pólya Jakab: A magánbiztosítási vállalatok.
=1895. 19. 242–255.

Beck Hugó: Állami felügyelet a magánbiztosítási vállalatoknál.
=1897. 21. 775–783.

A német magánbiztosításügy fejlődése 1910-ben.
=1911. 35. 785–786. /K/

Sós Ernő: A magán-betegségbiztosítás.
=1933. 57. 224–228. /K/

magángazdaság
Klár János: Az állam (közület) és magángazdaság szerepe a villamos energiagazdálkodásban.
=1944. 68. 46–58.

magánhivatalnokok
Poór Jakab: A magánhivatalnokok biztosítása Ausztriában.
=1901. 25. 758–766.

magánjog
Balás Károly: Magánjogi és közjogi járadék. 1–2.
=1916. 40. 733–743., 843–858.

Nizsalovszky Endre: Kartellmagánjog.
=1942. 66. 641–649.

magánüzem
A hatósági és magánüzem egyesítése.
=1912. 36. 693–695. /K/

magánvállalatok
Fehér Gyula: Megjegyzések a biztosítási magánvállalatokról szóló törvényjavaslathoz.
=1919. 43. 68–92.

Altenburger Gyula: Jegyzetek a biztosító magánvállalatok állami felügyeletéről.
=1923. 47. 23–29.

Magyar Állam
Vargha Gyula: Az ezredéves Magyar Állam és népe.
=1896. 20. 451–460.

Magyar Államvasutak ld. vasút

Magyar Block
Nádas László: A ’Magyar Block’ megváltása az államadóssági pótegyezmény alapján.
=1908. 32. 289–309.

Magyar Közgazdasági Társaság ld. MKT

Magyar Nemzeti Bank ld. MNB

magyar nyelv
Vargha Gyula: A magyar nyelv hódítása az utóbbi tíz év alatt.
=1893/1. 17. 254–278.

magyar-lengyel gazdasági kapcsolat
Andreich Jenő: Magyar-lengyel gazdasági kapcsolatok új közlekedéspolitikai lehetőségei.
=1939. 63. 608–616.

magyar-osztrák vámvonal
Katona Sándor: Magyar-osztrák közbenső vámvonal.
=1916. 40. 305–334.

magyar-török-Balkán gazdasági kapcsolat
Sassi Nagy Lajos: A magyar-török-Balkán gazdasági összeköttetés.
=1909. 33. 667–678.

Magyarország
Czirbusz Géza: Magyarország a XX. század elején. (Válasz dr. Thirring Gusztáv úr bírálatára.)
=1903. 27. 391–393. /K/

Thirring Gusztáv: Viszontválasz dr. Czirbusz Géza úr válaszára.
=1903. 27. 393–395. /K/

magyarosodás
Kovács Alajos: A bányászat és nagyipar hatása a magyarosodásra.
=1909. 33. 16–29.

magyarság
Jekelfalussy József: Értelmiségünk és a magyarság.
=1894. 18. 501–526.

Thirring Gusztáv: A magyarok kivándorlása Amerikába.
=1896. 20. 30–52.

[Kenéz Béla] Keutzer Béla: Magyar állampolgárok Bosznia Hercegovinában.
=1897. 21. 888–893. /K/

Buday László: A magyarság szerepe a múlt év házasságaiban.
=1897. 21. 975–981. /K/

R.: Kivándorlás Magyarországból, különösen Amerikába.
=1897. 21. 981–988. /K/

Kovács Alajos: A magyarság száma 1897 végén.
=1898. 22. 418–429. /K/

Vizaknai Antal: A magyarság és a nemzetiségek az új népmozgalmi statisztika szerint.
=1898. 22. 680–691.

Barabás Endre: A székely kivándorlás és a Romániában élő magyarok helyzete.
=1901. 25. 424–452.

Farahó János – Putnik Béla: Magyar kivándorlók Kanadában és Romániában.
=1901. 25. 809–832.

Vargha Gyula: A magyarság félszázados fejlődése.
=1902. 26. 409–449.

Farahó János: A kanadai magyarság.
=1902. 26. 593–598.

H.: A galaci magyarok száma.
=1902. 26. 627–631. /K/

Antal Géza: Az amerikai magyarság jövője nemzeti szempontból.
=1908. 32. 165–185.

Tonelli Sándor: Utazás a magyar kivándorlókkal Amerikába.
=1908. 32. 427–444.

Hoffmann Géza: Az amerikai magyarság.
=1910. 34. 455–485.

Kircz Andorné: Az ausztriai magyarság.
=1916. 40. 549–564.

Balás Károly: A magyarság népesedéspolitikai érdekei.
=1918. 42. 329–339.

Szász József: A magyarság Amerikában.
=1922. 46. 225–288.

Nagy Géza: A kanadai magyarok helyzete és a montreáli m. kir. főkonzulátus felállítása.
=1923. 47. 111–122.

Malestroit
Futó Mihály: Malestroit és Bodin vitája a drágulás okairól.
=1938. 62. 815–820. /K/

malomipar
Y.: A magyar malomipar.
=1896. 20. 651–660. /K/

Gärtner Henrik: A budapesti malmok jövedelmezősége és az őrlési forgalom.
=1910. 34. 775–795.

Gärtner Henrik: Malmi többtermelés, beviteli jegyek és a gazdák.
=1913. 37. 112–123.

Romániai malomipar.
=1913. 37. 760–764. /K/

Nemere Béla: A malomipar és a behozatali jegyek.
=1916. 40. 470–480.

Malthus
Kovács Gábor: Kritikai észrevételek a Malthus népesedési elméletére. 1–2.
=1908. 32. 145–164., 248–260.

Kovács Gábor: A magyar népmozgalom és a Malthus-féle elmélet.
=1917. 41. 393–425.

Mezey Lajos: Malthus. (Halála századik évfordulójára.)
=1934. 58. 97–105.

Mandelló Gyula
Buday László: Mandelló Gyula (1868–1919). Nekrológ.
=1920. 44. 3–7.

Mandello Károly
Hegedűs Lóránt: Mandello Károly (1829–1906). Nekrológ.
=1906. 30. 710–711. /K/

Máramaros vármegye
Nyegre László: Máramarosmegye közgazdasági leírása. 1–2.
=1900. 24. 821–839., 901–930.

marhaállomány
Argentína marhaállománya.
=1912. 36. 605–606. /K/

Mária Terézia
Ferenczi Imre: Mária Terézia és II. József ipari politikája.
=1909. 33. 30–53.

Maros-Torda vármegye
Barabás Endre: Maros-Torda vármegye és Maros-Vásárhely thj. sz. kir. város közgazdasági leírása. 1–6.
=1906. 30. 477–482., 539–561., 601–630., 689–709., 764–784., 830–847.

Barabás Endre: A nép táplálkozása Maros-Torda vármegyében.
=1907. 31. 37–49.

Marosvásárhely
Barabás Endre: Maros-Torda vármegye és Maros-Vásárhely thj. sz. kir. város közgazdasági leírása. 1–6.
=1906. 30. 477–482., 539–561., 601–630., 689–709., 764–784., 830–847.

Marx, Karl
Földes Béla: Adalékok Marx Károly ismeretéhez.
=1915. 39. 1–36.

marxizmus
Kisléghi Nagy Dénes: A marxizmus munkaértékelméletének bírálatához.
=1929. 53. 697–711.

matematika
Földes Béla: Az elítélhetőség matematikai és statisztikai alapjairól.
=1906. 30. 1–13.

Zelovich László: Közgazdaságtan és matematika.
=1929. 53. 623–634.

Neubauer Gyula: Közgazdaságtan és matematika. Észrevételek Zelovich László tanulmányához.
=1930. 54. 555–563.

Zelovich László: Közgazdaságtan és matematika. Válasz Neubauer Gyula észrevételeire.
=1930. 54. 564–568.

Neubauer Gyula: Közgazdaságtan és matematika. A vita lezárása.
=1930. 54. 738–740. /K/

Luckhaub Gyula: A matematika a gazdasági irányú tudományokban.
=1944. 68. 59–69.

matematikai gazdaságelmélet
Polgár László: Az érték fogalma a matematikai gazdaságelméletben.
=1933. 57. 568–573. /K/

Matlekovits Sándor
Az MKT díszközgyűlésén Matlekovits Sándor elnök 80. születésnapját ünneplik.
=1922. 46. 561–594.

Chorin Ferenc: Matlekovits Sándor jubileuma.
=1922. 46. 611–612. /K/

A Matlekovits-alapítvány szabályzata.
=1922. 46. 612–613. /K/

A Matlekovits-alapítvány alapítói.
=1922. 46. 613–614. /K/

Heller Farkas: Matlekovits Sándor (1842–1925). Nekrológ.
=1925. 49. 567–571.

Éber Antal: Matlekovits Sándor. (Emlékbeszéd.)
=1926. 50. 121–132.

Heller Farkas: Matlekovits Sándor emlékezete.
=1936. 60. 1–3.

Heller Farkas: Matlekovits Sándor.
=1942. 66. 709–711.

Mattyasovszky Miklós
Heller Farkas: Mattyasovszky Miklós (1875–1939). Nekrológ.
=1939. 63. 866–867. /K/

megélhetés
Dálnoki-Kováts Jenő: A megélhetés drágulása a háború kitörése óta.
=1921. 45. 264–292.

Dálnoki-Kováts Jenő: A megélhetés drágulásának jelzőszámai.
=1922. 46. 492–496.

Th. L.: A megélhetési költségek alakulása Német-Ausztriában.
=1923. 47. 260. /KK/

Th. L.: A megélhetési költségek indexszámainak alakulása a Németbirodalomban az 1923. év folyamán.
=1923. 47. 876. /KK/

A megélhetés indexszámai 1925. első három havában.
=1925. 49. 182. /KK/

Dálnoki-Kováts Jenő: A megélhetési költségek alakulása az 1925. évben.
=1926. 50. 50–54. /K/

Kádas Kálmán: A megélhetési index összeállításának időnkénti módosítása és annak okai.
=1935. 59. 669–676. /K/

megtakarítás
Fellner Vilmos: A természetes kamat, mint a megtakarítások határtermelékenysége.
=1935. 59. 380–398.

Méhely Kálmán
Méhely Kálmán (1882–1923). Nekrológ.
=1923. 47. 646. /K/

mellékfoglalkozás
R.: Az iskolás gyermekek ipari mellékfoglalkozásának kérdése.
=1899. 23. 506–508. /K/

R.: A mellékfoglalkozás számbavétele.
=1899. 23. 553–555. /K/

Gokler Antal: A temesvári tankötelesek mellékfoglalkozásáról.
=1899. 23. 687–689. /K/

Lipták László: Városszéli telepítés, mellékfoglalkozásszerű telepítés.
=1935. 59. 676–683. /K/

Menger-jubileum
M.: Menger-jubileum.
=1910. 34. 137–138. /K/

merkantilizmus
Pleidell Ambrus: A merkantilizmus történetéhez Magyarországon.
=1934. 58. 43–60.

Pályi Menyhért: Nemzetközi hitel, autarkia és merkantilizmus.
=1935. 59. 420–427. /K/

mérleg
Az Első Magyar Általános Biztosító Társaság 1906. évi mérlege.
=1907. 31. 145. előtti 1 t.

Az Első Magyar Általános Biztosító Társaság 1909. évi mérlege.
=1910. 34. 221. előtti 1 t.

Első Magyar Általános Biztosító Társaság 1910. évi mérlege.
=1911. 35. 225. előtti 1. t.

Az MNB mérlege 1924. december 31-én.
=1925. 49. 184. /KK/

A mérleg valódisága és az aranymérleg.
=1925. 49. 321–329. /K/

Gazda Károly: A mérlegfelértékelés gazdasági hatásai.
=1926. 50. 36–48.

mérnök
Méhely Kálmán: A közgazdasági mérnök. 1–2.
=1913. 37. 217–235., 310–329.

Buday Béla: A közigazgatási mérnök.
=1913. 37. 292–309.

Buday Béla: A mérnöki rendtartásról.
=1923. 47. 97–110.

mesterinas
Gerster Miklós: A mesterinas védelme.
=1903. 27. 187–195.

metafizika
Kisléghi Nagy Dénes: A gazdálkodás metafizikájához.
=1931. 55. 621–625. /K/

Mexikó
Sch.: Mexikó külkereskedelme az 1912–13. évben.
=1914. 38. 51–53. /K/

Passuth László: A mexikói földbirtok-reformok.
=1936. 60. 345–351. /K/

mezőgazdaság
Kovácsy Sándor: A mezőgazdaságról és mezőrendőrségről szóló törvényjavaslat.
=1894. 18. 348–378.

Hajdú László – Vargha Gyula: Nagybritannia és Írország mezőgazdasága az utolsó 20 évben.
=1894. 18. 489–492. /K/

Hajdú László – Vargha Gyula: Ausztria mezőgazdasága és 1893. évi aratása.
=1894. 18. 905–907. /K/

Rubinek Gyula: Kereskedelmi szerződéseink hatása a mezőgazdaságra.
=1896. 20. 113–123.

Vargha Gyula: Néhány szó a magyar mezőgazdaságról.
=1896. 20. 667–677.

Hajdú László: Kelet-India mezőgazdasága.
=1896. 20. 826–833. /K/

Milhoffer Sándor: Elemi csapások a mezőgazdaságban.
=1898. 22. 178–192. /K/

Vargha Gyula: Mezőgazdaságunk.
=1898. 22. 647–665.

Vargha Gyula: Békés vármegye mezőgazdasága.
=1898. 22. 817–877.

Ifj. Leopold Lajos: Az olasz mezőgazdaság.
=1903. 27. 696–701. /K/

Lukács Károly: Sully mezőgazdasági és ipari politikája.
=1907. 31. 181–193.

Gárdonyi Albert: Nagybritannia mezőgazdasági viszonyai. 1–5.
=1909. 33. 479–486., 544–548., 636–638., 679–692., 759–769.

Matlekovits Sándor: Az önálló magyar vámterület és a magyar mezőgazdaság.
=1910. 34. 73–104.

Illés Imre: Mezőgazdasági munkabérstatisztika.
=1912. 36. 461–475.

A román mezőgazdaság.
=1914. 38. 129–130. /K/

Ferenczi Imre: A rokkantak visszavezetése a német mezőgazdaságba.
=1915. 39. 805–823.

Ecseri Lajos: Mezőgazdaságunk helyzete és feladatai a háború után.
=1916. 40. 503–517.

Franciaország mezőgazdasága 1911–1916.
=1917. 41. 838–840. /K/

Kováts S. János: Mezőgazdasági szakoktatás.
=1917. 41. 871–878. /K/

Gehring Kálmán: A mezőgazdaság iparosítása és a többtermelés.
=1918. 42. 728–735.

Farkas Geiza: A mezőgazdasági kérdés.
=1919. 43. 45–67.

Zigány Zoltán: A mezőgazdasági többtermelés okfejtő története és ennek gyakorlati tanulságai.
=1923. 47. 30–48.

Serbán Iván: A konjunktúrakutatás gyakorlati jelentősége a mezőgazdaság szempontjából.
=1923. 47. 225–240.

Éber Ernő: A mezőgazdaság helyzetének tárgyalása a német bankárnapon.
=1929. 53. 42–47. /K/

Ihrig Károly: Az amerikai gazdák értékesítési szervezetei.
=1929. 53. 656–666.

Éber Ernő: Szovjet-Oroszország mezőgazdasága 1930-ban.
=1929. 53. 667–672. /K/

Hantos Elemér: Mezőgazdaságunk válsága és annak nemzetközi megoldása.
=1931. 55. 15–37.

Láng János: A magyar és német mezőgazdaság hitelterhei és megadóztatása.
=1931. 55. 115–128.

Mezey Lajos: A mezőgazdaság jövője.
=1933. 57. 317–323. /K/

Radics József: Irányított mezőgazdaság.
=1934. 58. 153–167.

Éber Ernő: A magyar mezőgazdaság jövedelmének alakulása.
=1936. 60. 498–504. /K/

Éber Ernő: Román törvény a mezőgazdaság szervezéséről.
=1937. 61. 517–522. /K/

Korek Valéria: A magyar mezőgazdaság jövedelmezősége.
=1937. 61. 628–649.

Witthen Béla: A magyar mezőgazdaság jövedelmezősége.
=1938. 62. 43–55.

Korek Valéria: Válasz Witthen Béla bírálatára a magyar mezőgazdaság jövedelmezőségéről.
=1938. 62. 56–58.

Kovrig Béla: A mezőgazdasági öregségi biztosítás.
=1938. 62. 59–92.

Sorbi, Walter: A mezőgazdaság iparosítása és ésszerűsítése.
=1938. 62. 464–466. /K/

Szeibert János: A mezőgazdasági munkásház- és cselédlakásépítés közületi támogatása.
=1939. 63. 46–81.

Ifj. Leopold Lajos: Államosított mezőgazdaság Oroszországban.
=1939. 63. 638–644. /K/

Éber Ernő: A mezőgazdaság belterjességének közgazdasági jelentősége.
=1939. 63. 695–713.

Szabó Miklós: Franciaország visszatérése a földhöz.
=1941. 65. 76–90.

Éber Ernő: A mezőgazdaság fejlesztéséről szóló törvényjavaslat.
=1942. 66. 87–100. /K/

Seraphin, Hans Jürgen: A Dunavidék és a Feketetengermellék mezőgazdaságának beilleszkedése az európai kontinens kialakulóban lévő gazdasági közösségére.
=1942. 66. 583–592. /K/

Bartha Emma: Az olasz mezőgazdaság fejlesztésének irányai.
=1942. 66. 844–862.

Szádeczky-Kardoss Tibor: Mezőgazdaságunk megadóztatása.
=1943. 67. 261–287.

Witthen Béla: A svájci mezőgazdaság helyzetképe.
=1943. 67. 366–371. /K/

Surányi-Unger Tivadar: A mezőgazdaság nemzetközi távlatai.
=1943. 67. 444–455.

Gesztelyi Nagy László: Mezőgazdaságfejlesztő törvény eredményeinek biztosítása. Mintafalvak szövetségének megalakulása.
=1943. 67. 894–906.

Heller András: A svájci mezőgazdaság háborús eredményei.
=1943. 67. 907–926.

Keszler Gyula: Az emberi munkavégzés tökéletesítésének lehetősége a mezőgazdaságban az ipari tapasztalatok nyomán.
=1944. 68. 340–350.

Varga Perke József: A mezőgazdaság szerepe a bolgár kétéves tervben.
=1948. 71. 137–145. /K/

mezőgazdasági cselédbér
Éber Ermő: Mezőgazdasági cselédbér – mezőgazdasági cselédkereset.
=1941. 65. 43–62.

mezőgazdasági érdekképviselet
Németh József: Mezőgazdasági törvényes érdekképviseletünk és működése.
=1930. 54. 878–909.

Hévey László: Mezőgazdasági érdekképviseletünk kialakulása.
=1941. 65. 332–347.

mezőgazdasági földjáradék
Heim János: Az általános költségtörvény és a mezőgazdasági földjáradék.
=1937. 61. 775–783.

mezőgazdasági földrajz
Csérer Lajos: A erdélyi mezőgazdaság földrajzi vázlata.
=1915. 39. 824–840.

mezőgazdasági hasznosítás
Rényi Artúr: A tőzeglápok ipari és mezőgazdasági hasznosítása Németországban.
=1917. 41. 354–366.

mezőgazdasági hitel
Fellner Frigyes: Adalék mezőgazdasági hitelpolitikánkhoz. 1–3.
=1896. 20. 766–804.; 1897. 21. 37–49., 193–211.

Éber Antal: A mezőgazdasági hitel reformja.
=1901. 25. 519–531.

Hirsch Árpád: A mezőgazdaságot szolgáló hitel Somogy vármegyében.
=1902. 26. 353–363.

Meszlény Artúr: Ingó-jelzálogjog és mezőgazdasági hitel.
=1911. 35. 651–666.

Zelovich László: A magyar mezőgazdasági hitelkérdés jelenlegi állapota.
=1927. 51. 506–512. /K/

Darkó Zoltán: A mezőgazdasági hitel Magyarországon 1849 előtt.
=1935. 59. 683–693. /K/

György Ernő: A mezőgazdasági hitelválság tanulságai.
=1937. 61. 310–331.

Éber Ernő: Mezőgazdasági hitelforrások az Egyesült Államokban.
=1940. 64. 924–932. /K/

mezőgazdasági intézet
Tóth Jenő: A római nemzetközi mezőgazdasági intézet jelentése.
=1931. 55. 505–509. /K/

mezőgazdasági kivitel
Balkányi Béla: Magyarország mezőgazdasági kivitele.
=1913. 37. 751–758.

Balkányi Béla: Magyarország mezőgazdasági kivitele.
=1928. 52. 135–157.

Konkoly Thege Gyula: Magyarország külkereskedelmi forgalma és a mezőgazdasági kivitel jelentősége.
=1930. 54. 338–366.

mezőgazdasági munkabérek
Mandelló Gyula: Mezőgazdasági munkabérek statisztikája.
=1902. 26. 493–510.

Szeibert János: A mezőgazdasági munkabérkérdés.
=1939. 63. 818–865.

mezőgazdasági munkapiac
Illés Imre: A mezőgazdasági munkapiac.
=1911. 35. 236–252.

mezőgazdasági munkások
Schumacher Sándor: Dán törvényjavaslat telekparcellák létesítéséről mezőgazdasági munkások számára.
=1898. 22. 365–380.

Mailáth József: Magyarország mezőgazdasági munkásainak helyzetéről. 1–2.
=1904. 28. 487–499., 580–595.

Mailáth József: A mezőgazdasági munkáskérdésről.
=1907. 31. 217–228.

Balkányi Béla: A mezőgazdasági munkásosztály nevelési költségei.
=1909. 33. 59–61. /K/

Bikkal Dénes: Mezőgazdasági munkásbiztosítás külföldön.
=1937. 61. 479–509.

Heller András: A mezőgazdasági munkáskérdés ismeretlen tényezői.
=1943. 67. 6–18.

mezőgazdasági munkásügy
Mezőgazdasági munkásügyi kiállítás.
=1911. 35. 525–526. /K/

mezőgazdasági munkásvédelem
Szántó Menyhért: Mezőgazdasági munkásvédő-törvényhozásunk kezdetei.
=1901. 25. 22–42.

mezőgazdasági oktatás
Sigmond Andor: Mezőgazdasági szakoktatásunk. 1–3.
=1910. 34. 2–24., 105–114., 163–186.

Laurentzy Vilmos: A mezőgazdasági szakoktatás.
=1927. 51. 246–251. /K/

Éber Ernő: A mezőgazdasági oktatás elvei és módszerei.
=1934. 58. 595–615.

Vadnai Jenő: A népies mezőgazdasági szakoktatás módszerei.
=1935. 59. 569–572. /K/

mezőgazdasági szaktudósítók
Mandelló Gyula: Mezőgazdasági szaktudósítók jelentései.
=1902. 26. 311–313. /K/

mezőgazdasági termékek
Hajdú László: Nagybritannia és Írország behozatala mezőgazdasági termékekből az 1892 és 1893-ik évben.
=1894. 18. 494–496. /K/

Hajdú László: Magyarország külforgalma, különös tekintettel a mezőgazdasági termékek forgalmára.
=1894. 18. 1128–1139. /K/

Hajdú László: Németország áruforgalma, különös tekintettel a mezőgazdasági termékek forgalmára.
=1895. 19. 283–287. /K/

Hajdú László: A közös vámterület külforgalma az utolsó tíz évben, különös tekintettel a mezőgazdasági termékek forgalmára.
=1895. 19. 675–682. /K/

Rácz Jenő: A kivitel szerepe a mezőgazdasági termés értékesítésénél.
=1936. 60. 488–498. /K/

mezőgazdasági termelés
Hajdú László: Horvát-Szlavonországok 1894. évi mezőgazdasági termelése.
=1895. 19. 367–370. /K/

Nagybritannia mezőgazdasági termelőképessége.
=1915. 39. 732. /K/

György Ernő: A mezőgazdasági termelés fokozása Angliában.
=1918. 42. 643–645. /K/

Németh József: A balkáni államok mezőgazdasági birtoklási és termelési viszonyai.
=1929. 53. 224–249.

Éber Ernő: A földbirtokmegoszlás jelentősége mezőgazdasági termelésünkben.
=1930. 54. 263–294.

Zelovich László: A mezőgazdasági termelés átalakulása.
=1932. 56. 16–25.

Éber Ernő: Mezőgazdasági termelésünk fejlődésének irányai.
=1938. 62. 231–244.

Éber Ernő: Az Egyesült Államok mezőgazdasági termelésének helyzete 1938-ban.
=1938. 62. 994–998. /K/

Morótz Kálmán: Mezőgazdasági termelésünk ármeghatározó tényezői.
=1939. 63. 183–219.

Matolcsy Mátyás: A magyar és a német mezőgazdasági termelés azonos és eltérő arányai.
=1941. 65. 317–331.

Éber Ernő: Mezőgazdasági termelésünk táji vizsgálata.
=1943. 67. 205–217. /K/

Újlaky Nagy Árpád: Mezőgazdasági termelésünk és népélelmezésünk az évszázadok folyamán.
=1948. 71. 75–98.

mezőgazdasági terület
Hajdú László: Az árverésen eladott mezőgazdasági területek Poroszországban.
=1895. 19. 909–911. /K/

mezőgazdasági üzem
Farkas Geiza: A legtöbbet termelő mezőgazdasági üzem.
=1913. 37. 486–511.

Ereky Károly: A mezőgazdasági nagyüzemek és a többtermelés.
=1923. 47. 617–632.

Tóth Jenő: Nemzetközi mezőgazdasági üzemstatisztika.
=1932. 56. 719–723. /K/

Éber Ernő: Belterjesség és jövedelmezőség a mezőgazdasági üzemekben.
=1935. 59. 799–804. /K/

Éber Ernő: A mezőgazdasági üzemnagyság-csoportok része a piac ellátásában.
=1940. 64. 62–66. /K/

Éber Ernő: Mezőgazdasági üzemstatisztikai adatok vizsgálata.
=1941. 65. 661–667. /K/

mezőgazdasági vállalat
Th. L.: Csehszlovákia ipari és mezőgazdasági vállalatai az 1923. év végén.
=1923. 47. 865. /KK/

mezőgazdasági válság
Barna Zoltán: A mezőgazdasági válság francia világításban.
=1895. 19. 231–241.

Pólya Jakab: A mezőgazdasági válság. 1–2.
=1896. 20. 517–538., 587–640.

mezőgazdasági vám
Ecseri Lajos: A magyar búzaárak alakulása a múlt század közepétől fogva, és az új mezőgazdasági vámok várható hatása.
=1906. 30. 505–530.

mezőgazdaság-politika
Gesztelyi Nagy László: Mezőgazdasági politikánk új útjai és eszközei.
=1934. 58. 232–259.

mezőgazdaságtan oktatása
Rodiczky Jenő: A mezőgazdaságtan oktatása a jog és államtudományi kar keretében.
=1894. 18. 126–130.

mezőgazdaság-történet
Acsády Ignác: A magyar mezőgazdaság története.
=1893/1. 17. 14–24.

mezőrendőrség
Kovácsy Sándor: A mezőgazdaságról és mezőrendőrségről szóló törvényjavaslat.
=1894. 18. 348–378.

millenniumi kiállítás
Lukács Béla: Fölhívás a közönséghez a millenniumi kiállítás tárgyában.
=1893/1. 17. 251–253.

Pólya Jakab: A kereskedelem, pénz és hitelügy a kiállításon.
=1896. 20. 461–481.

minőségi megjelölés
Pálinkás András: A textiláruk kötelező minőségi megjelölése.
=1935. 59. 561–569. /K/

mintafalvak
Gesztelyi Nagy László: Mezőgazdaságfejlesztő törvény eredményeinek biztosítása. Mintafalvak szövetségének megalakítása.
=1943. 67. 894–906.

Mir-szervezet
Kovács Gábor: Az orosz Mir-szervezet szociálgazdaságtani értéke.
=1904. 28. 445–463.

Miskolc
Czeisler Emil: A miskolci kereskedelmi kongresszus.
=1900. 24. 808–811. /K/

Jirkovsky Sándor: Takarékpénztáraink és a miskolci 1899. évi értekezlet.
=1942. 66. 434–445.

MKT
Somló Sándor: Az MKT többtermelési szakosztályának megalakulása.
=1918. 42. 284–288. /K/

Matlekovits Sándor: Az MKT működéséről. – Elnöki beszéd. –
=1920. 44. 8–13.

Az MKT módosított alapszabályai.
=1920. 44. 614–618. /K/

Az MKT díszközgyűlésén Matlekovits Sándor elnök 80. születésnapját ünneplik.
=1922. 46. 561–594.

Éber Antal elnöki megnyitója az MKT 1934. június 19-én tartott negyvenedik évi rendes közgyűlésén.
=1934. 58. 301–303.

Gorove László: A negyvenéves MKT.
=1934. 58. 304–307.

Az MKT félszázados működésének összefoglaló ismertetése.
=1946. 69. 35–48.

MNB
Az önálló Magyar Nemzeti Bank írásbeli ankétjének kérdőpontjai.
=1918. 42. 748–749. /K/

Külföldi fizetőeszközök árfolyamváltozása az MNB devizajegyzése alapján.
=1924. 48. 335. /KK/

Fizetőeszközök árfolyamváltozása az MNB devizajegyzései alapján.
=1924. 48. 439. /KK/

Külföldi fizetőeszközök árfolyamváltozása az MNB hivatalos jegyzése alapján.
=1925. 49. 183. /KK/

Az MNB mérlege 1924. december 31-én.
=1925. 49. 184. /KK/

Az MNB nyereség- és veszteségszámlájának évi zárlata 1924. december 31-én.
=1925. 49. 184. /KK/

Molinari, Gustave de
Gustave de Molinari (1819–1912). Nekrológ.
=1912. 36. 188–189. /K/

monopólium
Ráth Zoltán: A monopol kérdéshez.
=1901. 25. 489–501.

Francia gyújtóegyedáruság.
=1910. 34. 418–419. /K/

Láng Mihály: Az új állami monopóliumok.
=1910. 34. 834–856.

Sz.: Petróleummonopólium Németországban.
=1912. 36. 848–850. /K/

Neubauer Gyula: Monopólium és szabad verseny.
=1938. 62. 367–423.

Montagu, Norman
Recensor: Norman Montagu visszalépésének szimbolikus jelentősége.
=1944. 68. 557–558. /K/

Montenegró
Montenegró új gazdasági törvényhozása.
=1914. 38. 412–413. /K/

Montreál
Nagy Géza: A kanadai magyarok helyzete és a montreáli m. kir. főkonzulátus felállítása.
=1923. 47. 111–122.

morálstatisztika
Bud János: Elméleti, gazdasági és morálstatisztikai kérdések a Nemzetközi Statisztikai Intézet XI. ülésszakán. 1–2.
=1908. 32. 391–399., 461–470.

moratórium
Móricz Miklós: Áruüzlet és moratórium.
=1915. 39. 400–402.

Moszkva–pekingi vasút
A Moszkva–pekingi vasút.
=1912. 36. 703–705. /K/

mozgásállapot
Balás Károly: A mozgás állapota mint társadalmi és gazdasági alaptényező.
=1938. 62. 36–42.

MTA
Földes Béla: Az MTA és a nemzetgazdaságtan-statisztika mívelése. (A nemzetgazdasági bizottság alapításának ötvenedik évfordulója alkalmából.)
=1910. 34. 813–833.

multilaterális klíring
Tarnóczi Lóránt: A multilaterális clearing.
=1948. 71. 129–137. /K/

munka
R.: A női munka versenye.
=1897. 21. 325–329. /K/

R.: A munkásnők sorsa.
=1897. 21. 477–481. /K/

R.: A házimunka számbavétele Ausztriában.
=1898. 22. 199–202. /K/

Osztrák törvényjavaslat a nők éjjeli ipari munkájának tilalmáról.
=1910. 34. 368–369. /K/

Farkas László: A termelő munka értékszámítása.
=1919. 43. 271–284.

Guothfalvy Dorner Zoltán: A fiatalkorúak, gyermekek és nők éjjeli munkájának kérdése és textilipari versenyképességünk.
=1930. 54. 510–517. /K/

munkaadók
FF.: A francia munkaadók közreműködése a munkások nyugdíjbiztosítása körében.
=1899. 23. 44–49. /K/

Sz.: Munkás- és munkaadók-szervezetek Németországban.
=1913. 37. 208–209. /K/

A német munkaadószövetségek statisztikája.
=1913. 37. 776–777. /K/

munkabér
Mandelló Gyula: Adalék a középkori munkabérek történetéhez.
=1902. 26. 253–284.

Mandelló Gyula: Mezőgazdasági munkabérek statisztikája.
=1902. 26. 493–510.

Márki Sándor: A középkori munkabérek történetéből.
=1903. 27. 386–391. /K/

Illés Imre: Mezőgazdasági munkabérstatisztika.
=1912. 36. 461–475.

Munkabérek és munkaidő az angol nagyiparban 1912-ben.
=1913. 37. 837–838. /K/

P. P.: Munkabérek Ausztráliában 1912-ben.
=1914. 38. 287–288. /K/

Papp Antal: Többtermelés és a progresszív munkabérek.
=1918. 42. 671–676.

Dálnoki-Kováts Jenő: Árszínvonal, munkabér és életszínvonal 1921-ben.
=1922. 46. 64–74.

Az indexszámok jelentősége a munkabérek meghatározásánál. MKT-ankét. Matlekovits Sándor elnöki megnyitója és zárszava.
=1922. 46. 505–508., 532–534.

Az indexszámok jelentősége a munkabérek meghatározásánál. MKT-ankét. Dálnoki-Kováts Jenő előadása. – Hozzászólások. –
=1922. 46. 508–532.

Bernát Gyula: A gazdasági válság és a munkabérek alakulása.
=1923. 47. Pótfüzet 1–15.

Ifj. Leopold Lajos: Munkabér és nagybirtok.
=1934. 58. 445–479.

Bikkal Dénes: A családi munkabér szervezeti kérdései.
=1938. 62. 594–612.

Szeibert János: A mezőgazdasági munkabérkérdés.
=1939. 63. 818–865.

Keszler Gyula: A teljesítménnyel arányos munkabérfizetés.
=1941. 65. 869–893.

munkabeszüntetések
Munkabeszüntetések és kizárások Ausztriában az 1909. évben.
=1911. 35. 846–847. /K/

munkabölcselet
Nagy Dénes: Az emberi munka bölcseletéhez. 1–2.
=1916. 40. 827–842.; 1917. 41. 63–70.

munkaelmélet
Heller Farkas: Határhaszonelmélet és munkaelmélet. 1–2.
=1904. 28. 463–473., 516–533.

munka-értékelmélet
Kisléghi Nagy Dénes: A marxizmus munkaértékelméletének bírálatához.
=1929. 53. 697–711.

munkaidő
György Aladár: A munkaidő törvényes rendezése a művelt államokban. 1–3.
=1898. 22. 666–679., 721–740.; 1899. 23. 73–85.

Gorove László: A munkaidő kérdéséhez.
=1899. 23. 309–336.

Sch.: Nyolc órás munkanap az Egyesült Államok állami üzemeiben.
=1912. 36. 840. /K/

Munkabérek és munkaidő az angol nagyiparban 1912-ben.
=1913. 37. 837–838. /K/

Szádeczky-Kardoss Tibor: A munkaidő szabályozása Angliában és Németországban.
=1942. 66. 357–360. /K/

munkajog
Kuncz Ödön: A kereskedelmi munkajog problémái.
=1924. 48. 7–19.

munkaközösség
Neuhaus Ferenc: A munkaközösség.
=1921. 45. 411–425.

Navratil Ákos: Az ipari bizottságok és a munkaközösségek.
=1926. 50. 553–561.

munkaközvetítés
Bokor Gusztáv: A munkaközvetítés statisztikája.
=1896. 20. 497–500. /K/

Fenyvessy József: A munkaközvetítés statisztikája Ausztriában.
=1898. 22. 412–418. /K/

M.: Munkaközvetítés.
=1900. 24. 53–58. /K/

Lengyel Géza: A munkaközvetítés az új ipartörvényben.
=1908. 32. 755–772.

Az új angol Labour Exhanges Act.
=1910. 34. 140. /K/

Vidacs Gyula: A munkaközvetítés Magyarországon.
=1910. 34. 399–405.

Az új finn munkaközvetítő törvény.
=1911. 35. 549. /K/

Ausztriai munkaközvetítés.
=1911. 35. 843–845. /K/

Sz.: A munkaközvetítés 1911. évi eredményei Ausztriában.
=1913. 37. 560–562. /K/

Sch.: A munkaközvetítés statisztikája Ausztriában 1912-ben.
=1914. 38. 214–215. /K/

A munkaközvetítés szabályozása Ausztriában.
=1915. 39. 792–793. /K/

A hatósági munkaközvetítés nálunk az ipar, bányászat és kereskedelem körében.
=1920. 44. 601–604. /K/

Andor Endre: A munkaközvetítés új rendje a németeknél.
=1920. 44. 604–606. /K/

Andor Endre: A munkaközvetítés és a munkanélküliség elleni biztosítás Angliában.
=1921. 45. 484–508.

A M. Kir. Állami Munkaközvetítő Hivatal kimutatása.
=1923. 47. 343. /KK/

Hatósági munkaközvetítés.
=1923. 47. 447–448. /KK/

Andor Endre: A hatósági munkaközvetítés előretörése külföldön.
=1924. 48. 288–301.

Andor Endre: A hatósági munkaközvetítés Amerikában.
=1925. 49. 526–533. /K/

Ifj. Reitzer Béla: A munkapiac helyzete a munkaközvetítés reformja előtt.
=1941. 65. 996–1013. /K/

munkanélküli segély
Pálinkás András: A német munkanélküli segélyezés alapelveinek változása.
=1932. 56. 912–915. /K/

Ecker-Rácz L. László: A munkanélküliek segélyezése az Egyesült Államokban.
=1935. 59. 500–521.

munkanélküliség
R.: A foglalkozást nem találók statisztikája.
=1897. 21. 71–77. /K/

Kenéz Béla: A munkanélküliség kérdéséhez.
=1898. 22. 16–31.

F.: A vándorló foglalkozásnélkülieket ellátó állomás.
=1899. 23. 372–377. /K/

Buday László: Adatok a munkahiányról.
=1903. 27. 249–259.

M.: Nemzetközi értekezlet a munkanélküliség ügyében.
=1910. 34. 373–381.

Ferenczi Imre: A munkanélküliség kérdése Magyarországon.
=1910. 34. 382–393.

Bud János: A munkanélküliség statisztikája Magyarországon.
=1910. 34. 394–398.

Sidó Zoltán: A munkanélküliség irodalma 1909-ben.
=1910. 34. 406–412. /K/

Nemzetközi értekezlet a munkanélküliség ügyében.
=1910. 34. 640. /K/

Munkanélküliség esetére való biztosítás Belgiumban.
=1911. 35. 710–711. /K/

Az angol munkanélküliségi törvény hatása.
=1911. 35. 842–843. /K/

F. I.: A munkanélküliség elleni küzdelem magyarországi egyesülete.
=1912. 36. 49–52.

Munkanélküliség.
=1912. 36. 561–563. /K/

Ferenczi Imre: A munkanélküliség és a nemzetközi munkásvándorlások.
=1912. 36. 735–749.

6553 berlini munkanélküli és hajléktalan.
=1913. 37. 129–131. /K/

Kenéz Béla: Javaslat a munkanélküliség statisztikájának szervezésére Magyarországon.
=1913. 37. 335–343.

Bud János: A munkanélküliség statisztikája.
=1913. 37. 344–350.

Sch.: Az angol állami munkanélküliségi biztosítás tanulságai.
=1914. 38. 212–214. /K/

Sch.: Munkanélküliek biztosítása Hollandiában.
=1914. 38. 408–409. /K/

Munkanélküliség Ausztriában a háború alatt.
=1915. 39. 730–731. /K/

Andor Endre: A munkaközvetítés és a munkanélküliség elleni biztosítás Angliában.
=1921. 45. 484–508.

Dréhr Imre: A munkahiány esetére szóló biztosítás.
=1926. 50. 265–276.

Pap Dezső: Jegyzetek a munkanélküliség elleni biztosítás kérdéséhez.
=1926. 50. 277–290.

Balás Károly: A munkanélküli biztosítás javasolt módja.
=1926. 50. 418–431.

Pálinkás András: A német munkanélküliség problémájának megoldására irányuló törekvések.
=1932. 56. 333–336. /K/

Gábor László: A munkanélküliek szakmai átképzése Angliában.
=1938. 62. 135–138. /K/

munkapénz
Raab. A. András: A munkapénz bírálata.
=1941. 65. 348–355. /K/

munkapiac
Illés Imre: A mezőgazdasági munkapiac.
=1911. 35. 236–252.

A német munkapiac 1910-ben.
=1911. 35. 542–543. /K/

Ferenczi Imre: Az európai munkapiac és a világnépesedés irányzata.
=1931. 55. 441–471.

Ifj. Reitzer Béla: A munkapiac helyzete a munkaközvetítés reformja előtt.
=1941. 65. 996–1013. /K/

munkarendszer
Guothfalvy Dorner Zoltán: A Bedaux-rendszer.
=1930. 54. 918–922. /K/

Reményi József: A Stachanov-munkarendszerről
=1943. 67. 371–382. /K/

Reményi József: A Bedaux és a REFA munkarendszerek és összehasonlító bírálatuk.
=1943. 67. 1104–1117. /K/

munkás-betegsegélyezés
Vágó József: A munkás-betegsegélyezés reformja.
=1901. 25. 223–226. /K/

munkás-segélypénztárak
Ifj. Návay Lajos: Gazdasági munkás- és cseléd-segélypénztárak szervezése.
=1901. 25. 85–94.

munkásbaleset
H. G.: A munkásbaleseti törvényhozás új irányai az Egyesült Államokban.
=1910. 34. 716–717. /K/

munkásbiztosítás
FF.: A francia munkaadók közreműködése a munkások nyugdíjbiztosítása körében.
=1899. 23. 44–49. /K/

Mattyasovszky Miklós: A gazdasági munkások és cselédek biztosítása.
=1903. 27. 353–365.

Bokor Gusztáv: Az ipari munkások baleset ellen való biztosítása. 1–2.
=1903. 27. 848–860., 936–956.

A gazdasági munkásbiztosítás reformja.
=1910. 34. 326–332.

A munkásbiztosítás Európában.
=1910. 34. 661–662. /K/

Az angliai szociális munkásbiztosítás.
=1911. 35. 547–549. /K/

Sch.: Munkásbiztosítási törvény Belgiumban.
=1914. 38. 674–675. /K/

Somló Jenő: A magyar munkásbiztosítás tíz éve.
=1918. 42. 573–609.

Diószeghy József: A munkásbiztosítás.
=1920. 44. 53–75.

Pap Géza: Munkásbiztosításunk a háborús és a háborút követő években.
=1925. 49. 590–614.

Andor Endre: Az Országos Társadalombiztosító Intézet jelentése jogelődje, az Országos Munkásbiztosító Pénztárnak 1927. évi működéséről.
=1930. 54. 55–60. /K/

Bikkal Dénes: Mezőgazdasági munkásbiztosítás külföldön.
=1937. 61. 479–509.

munkásfelvétel
Magyar otthonmunkás fölvétel.
=1913. 37. 50–51. /K/

munkásházak
Szeibert János: A mezőgazdasági munkásház- és cselédlakásépítés közületi támogatása.
=1939. 63. 46–81.

munkásháztartás
Német munkásháztartási statisztika.
=1909. 33. 355–357. /K/

munkásjólét
Barta Ermő: A munkásjóléti intézmények állandó kiállítása Berlinben.
=1903. 27. 704–708. /K/

Bányász László: Munkásviszonyok és munkásjóléti intézmények a m. kir. dohánygyárakban.
=1906. 30. 577–590.

Bányász László: Munkásjóléti intézmények a m. kir. dohánygyárakban.
=1906. 30. 805–829.

Moldoványi István: A bajorországi ipar munkásjóléti intézményei.
=1907. 31. 649–660.

munkáskamarák
Ferenczi Imre: A munkáskamarák megteremtése.
=1907. 31. 217–228.

munkáskérdés
Ruttkay Vilmos: Munkáskérdések Angliában.
=1914. 38. 617–627.

Méhely Kálmán: A munkáskérdés háborús fejlődése.
=1918. 42. 5–21.

Heller András: A mezőgazdasági munkáskérdés ismeretlen tényezői.
=1943. 67. 6–18.

munkáskongresszus
Schiller Ottó: A III. német munkáskongresszus.
=1914. 38. 57–59. /K/

munkáslakások
Farkas Jenő: Teendők a munkás-lakások ügyében.
=1896. 20. 255–273.

R.: Munkáslakások számbavétele Svájcban.
=1897. 21. 402–406. /K/

Fenyvessy József: A düsseldorfi nemzetközi munkáslakásügyi kongresszus.
=1902. 26. 791–796. /K/

Nemesné M. Márta: Az esseni munkáslakásokról.
=1908. 32. 560–564. /K/

munkásmozgalom
Magyarországi munkásmozgalmak 1910-ben.
=1911. 35. 544–545. /K/

Sz.: A német munkásmozgalom hivatalnokserege.
=1913. 37. 128–129. /K/

S. O.: Újabb jelenségek a nemzetközi munkásmozgalom terén.
=1913. 37. 835–837. /K/

munkásnők védelme
Moldoványi István: A gyermekágyas munkásnők védelme.
=1904. 28. 957–963. /K/

munkások
[Kenéz Béla] Keutzer Béla: Az Institut International de Statistique szt.-pétervári ülése és a munkásstatisztika.
=1897. 21. 813–818.

FF.: A francia munkaadók közreműködése a munkások nyugdíjbiztosítása körében.
=1899. 23. 44–49. /K/

Mailáth József: Magyarország mezőgazdasági munkásainak helyzetéről. 1–2.
=1904. 28. 487–499., 580–595.

Ruttkay Vilmos: A vasúti munkások sztrájkmozgalma Angliában.
=1908. 32. 32–40.

Sz.: A munkások részesedése a nyereségben az angol iparvállalatoknál.
=1912. 36. 774–775. /K/

Sz.: Munkások életfenntartási viszonyai Belgiumban.
=1913. 37. 629–630. /K/

Külföldi munkások Németországban.
=1916. 40. 576–578. /K/

Kircz Andorné: Bécsi munkások életfenntartási viszonyai a háború előtt háztartási számadások alapján.
=1917. 41. 538–563.

Andor Endre: Munkásbevándorlás Franciaországba.
=1925. 49. 631. /K/

munkásosztály
Ráth Zoltán: Gazdasági haladásunk és a munkásosztály. 1–2.
=1894. 18. 185–209., 329–347., 540–556.

munkásotthon
Mandelló Gyula: Munkásotthon.
=1900. 24. 60. /K/

munkáspárt
Balogh Tamás: A munkáspárt és a gazdasági fellendülés Angliában.
=1935. 59. 219–224. /K/

munkásság
Ferenczi Imre: A magyar ipari munkásság szakszervezkedési jogának fejlődése. 1–2.
=1905. 29. 765–784., 837–853.

Ferenczi Imre: A magyar ipari munkásság szakszervezeti mozgalma és sztrájkjai. 1–4.
=1906. 30. 39–54., 122–131., 185–197., 251–271.

Jónás János: Az ipari munkásság kereskedelmi politikája.
=1907. 31. 690–703.

munkásstatisztika
Fenyvessy József: A munkásstatisztikáról.
=1898. 22. 439–489.

D.: Az észak-amerikai Egyesült Államok munkásstatisztikai hivatalai.
=1899. 23. 608–612. /K/

Géber Antal: A magyar gyáripar első üzemi és munkásstatisztikája.
=1904. 28. 121–131.

Az Osztrák Munkásstatisztikai Hivatal tevékenysége 1909-ben.
=1910. 34. 722–723. /K/

Németországban dolgozó külföldi munkások statisztikája.
=1911. 35. 363–364. /K/

munkásszervezetek
Az angol munkás-szervezetek 1905–1907-ben.
=1910. 34. 414–415. /K/

Sz.: Munkás- és munkaadó-szervezetek Németországban.
=1913. 37. 208–209. /K/

Th. L.: A fontosabb német munkásszervezetek fejlődése 1900–1921.
=1923. 47. 259–260. /KK/

munkástelep
A kispesti munkástelep.
=1910. 34. 806–811. /K/

munkásügy
Fenyvessy József: A magyar munkásügyi hivatalról.
=1903. 27. 493–499.

Mezőgazdasági munkásügyi kiállítás.
=1911. 35. 525–526. /K/

Munkásügyi törvényhozás Észak-Amerikában.
=1911. 35. 852–854. /K/

Th. L.: Munkásügyek.
=1923. 47. 168–169. /KK/

munkásvándorlás
Bernáth Dezső: Belső munkás-vándorlások Magyarországon.
=1902. 26. 582–592.

Ferenczi Imre: A munkanélküliség és a nemzetközi munkásvándorlások.
=1912. 36. 735–749.

Ferenczi Imre: A kontinentális munkásvándorlások szabályozása Európában.
=1924. 48. 199–226.

munkásvédelem
György Aladár: A munkásvédelemnek nemzetközi jellegűvé alakulása.
=1899. 23. 765–776.

Szántó Menyhért: Mezőgazdasági munkásvédő-törvényhozásunk kezdetei.
=1901. 25. 22–42.

Moldoványi István: A gyufaipari munkások védelme. 1–3.
=1904. 28. 1–17., 109–120., 219–237.

Vita a foszforgyári munkások védelméről.
=1904. 28. 247–250. /K/

Ifj. Leopold Lajos: A gyermek-munkás védelme Németországban.
=1904. 28. 621–625. /K/

Szegedy-Maszák Elemér: A munkásvédelem feladatai a tuberkulózis-ellenes küzdelemben. 1–2.
=1904. 28. 779–795., 840–853.

Moldoványi István: A berni nemzetközi munkásvédelmi konferencia.
=1905. 29. 391–395.

Gallai Marcell: Az angol törvényes munkásvédelem.
=1908. 32. 445–460.

Törvényes munkásvédelem.
=1910. 34. 864–869. /K/

Új munkásvédelmi törvények az Egyesült Államokban.
=1912. 36. 198. /K/

Új nemzetközi munkásvédelmi értekezlet.
=1913. 37. 557–559. /K/

Sz.: A berni nemzetközi munkásvédelmi egyezmény.
=1913. 37. 767–771. /K/

Munkásvédelem Brazíliában.
=1913. 37. 772. /K/

Sch.: Az új dán munkásvédelmi törvény.
=1914. 38. 54–56. /K/

munkásviszonyok
Bányász László: Munkásviszonyok és munkásjóléti intézmények a m. kir. dohánygyárakban.
=1906. 30. 577–590.

Vita a dohánygyári munkásviszonyokról.
=1907. 31. 139–143. /K/

munkaszervezés
György Aladár: A sweating-rendszer.
=1897. 21. 361–372.

Guothfalvy Dorner Zoltán: A Bedaux-rendszer.
=1930. 54. 918–922. /K/

Reményi József: A Stachanov-munkarendszerről.
=1943. 67. 371–382. /K/

munkatőzsde
Belga munkatőzsde.
=1911. 35. 709–710. /K/

munkaügy
Sz.: Munkaügyi minisztérium az Egyesült Államokban.
=1912. 36. 773–774. /K/

Pap Dezső: A nemzetközi munkaügyi szervezet működése.
=1922. 46. 337–358.

Heller Farkas: Magyarország és a nemzetközi munkaügyi szervezet.
=1923. 47. 587–597.

munkavégzés
Keszler Gyula: Az emberi munkavégzés tökéletesítésének lehetősége a mezőgazdaságban az ipari tapasztalatok nyomán.
=1944. 68. 340–350.

munkaviszály
Sch.: Két ausztráliai törvény a munkaviszályokról.
=1913. 37. 838–840. /K/

Th. L.: A munkaviszályok száma Nagybritanniában az 1922. évben.
=1923. 47. 344. /KK/

Mussolini, Benito
Heller András: Mussolini földreformja.
=1941. 65. 16–29.

musttermés
Th. L.: Szőlőterület és musttermés 1921 és 1922-ben.
=1923. 47. 158. /KK/

Th. L.: Fontosabb államok 1922. és 1923. évi szőlőterülete és musttermése.
=1924. 48. 329–330. /KK/

múzeum
Fenyvessy József: A Musée Social.
=1899. 23. 493–501.

Navratil Ákos: A társadalmi múzeumi intézmény külföldön és hazánkban.
=1903. 27. 820–834.

Szántó Menyhért: A magyar társadalmi múzeum feladatai.
=1907. 31. 361–376.

Guothfalvy Dorner Zoltán: A düsseldorfi társadalom- és gazdaságtudományi múzeum.
=1929. 53. 584–587. /K/

műegyetem
Kir. József Műegyetem közgazdasági szemináriuma.
=1915. 39. 133–135. /K/

Münster
Kovács Gábor: Jan van Leyden. (Münsteri anabaptisták a XVI. században.)
=1919. 43. 285–288. /K/

műtrágya
A világ műtrágyatermelése.
=1915. 39. 790–791. /K/

nacionalizmus
Varga István: Gazdasági internacionalizmus és nacionalizmus.
=1928. 52. 42–52.

Nagybecskerek
Szentiványi Ferenc: Nagybecskerek város fejlődése és jelentősége. Tanulmány az oknyomozó statisztika köréből. 1–2.
=1911. 35. 22–45., 101–121.

nagybirtok
Ifj. Leopold Lajos: Munkabér és nagybirtok.
=1934. 58. 445–479.

Nagybritannia ld. még Anglia
Hajdú László – Vargha Gyula: Nagybritannia és Írország mezőgazdasága az utolsó 20 évben.
=1894. 18. 489–492. /K/

Hajdú László: Nagybritannia és Írország behozatala mezőgazdasági termékekből az 1892 és 1893-ik évben.
=1894. 18. 494–496. /K/

Hajdú László: Nagybritannia és Írország bányászata 1891–1893.
=1894. 18. 741. /K/

M.: Nagybritannia áruforgalma.
=1900. 24. 396–397. /K/

Gárdonyi Albert: Nagybritannia mezőgazdasági viszonyai. 1–5.
=1909. 33. 479–486., 544–548., 636–638., 679–692., 759–769.

A brit birodalmi konferencia kereskedelempolitikai eredményei.
=1911. 35. 635–637. /K/

Sch.: A életfenntartás költségei Nagybritanniában.
=1914. 38. 53. /K/

Nagybritannia hajózása 1914-ben.
=1915. 39. 553–554. /K/

Nagybritannia mezőgazdasági termelőképessége.
=1915. 39. 732. /K/

Th. L.: A munkaviszályok száma Nagybritanniában az 1922. évben.
=1923. 47. 344. /KK/

Ifj. Deseő Antal: Nagybritannia 1931–32. évi költségvetése.
=1931. 55. 592–620.

Ifj. Deseő Antal: Nagybritannia 1931/32. évi költségvetése.
=1931. 55. 808–813. /K/

nagyélettér
Újlaki Nagy Árpád: A nyugat-európai nagyélettér.
=1944. 68. 206–218.

nagyhatalmak
Vajta György: A nagyhatalmak háborús pénzügyei.
=1943. 67. 771–814.

nagyipar
Kovács Alajos: A bányászat és nagyipar hatása a magyarosodásra.
=1909. 33. 16–29.

Munkabérek és munkaidő az angol nagyiparban 1912-ben.
=1913. 37. 837–838. /K/

nagykereskedelmi ár
Th. L.: Nagykereskedelmi áralakulás Németországban.
=1923. 47. 171. /KK/

Neumann Károly: A nagykereskedelmi árak és a vasúti fuvardíjak változásának összefüggése.
=1926. 50. 133–142.

nagykereskedelmi index-számok
Th. L.: A német nagykereskedelem indexszámainak alakulása 1922. év végén és 1923 elején.
=1923. 47. 170. /KK/

Th. L.: Román nagykereskedelmi indexszámok.
=1923. 47. 261. /KK/

Th. L.: A nagykereskedelem indexszámai Csehszlovákiában.
=1923. 47. 261. /KK/

Th. L.: A német nagykereskedelem indexszámainak alakulása 1923 februárjában.
=1923. 47. 345. /KK/

A német nagykereskedelem indexszámainak alakulása 1923 március havában.
=1923. 47. 449. /KK/

Nagykereskedelmi indexszámok a külföldön 1922-ben.
=1923. 47. 798. /KK/

nagytér-gazdaság
Nemény Vilmos Béla: A nagytérgazdaság elméletéről.
=1942. 66. 342–356.

nagyüzem
Ereky Károly: A mezőgazdasági nagyüzemek és a többtermelés.
=1923. 47. 617–632.

naptári bélyeg
Vallon Dezső: A hirdetményi és naptári bélyeg megszüntetése.
=1900. 24. 134–137.

naptárreform
Varga István: A naptárreform-tervek közgazdasági jelentősége.
=1931. 55. 38–43. /K/

naturalizmus
Neubauer Gyula: A közgazdasági naturalizmus.
=1935. 59. 468–499.

Schilling Zoltán: Naturalizmus vagy logika?
=1935. 59. 733–745.

Naumann
Kircz Andorné: Naumann közép-európai koncepciója.
=1916. 40. 208–215. /K/

Navratil Ákos
Heller Farkas: Navratil Ákos közgazdasági rendszere.
=1935. 59. 369–379.

nekrológ
Erzsébet királyné (1837–1898). Nekrológ.
=1898. 22. 581–583.

Mandelló Gyula: Farkas Jenő (1865–1900). Nekrológ.
=1900. 24. 320–321.

Lukács Béla (1847–1901). Nekrológ.
=1901. 25. 69. /K/

Vargha Gyula: Jekelfalussy József (1849–1901). Nekrológ.
=1901. 25. 169–173.

Vizaknai Antal: Ráth Zoltán (1863–1902). Nekrológ.
=1902. 26. 653–656.

Hegedűs Lóránt: Neményi Ambrus (1852–1904). Nekrológ.
=1905. 29. 1–2.

Sassy János: George Vivian Poore (1848–1904). Nekrológ.
=1905. 29. 200–203. /K/

Kőrösy József (1844–1906). Nekrológ.
=1906. 30. 483. /K/

Enyedy Lukács (1845–1906). Nekrológ.
=1906. 30. 483–484. /K/

Bamberger Béla (1854–1906). Nekrológ.
=1906. 30. 484. /K/

Hegedűs Lóránt: Mandello Károly (1829–1906). Nekrológ.
=1906. 30. 710–711. /K/

Mandelló Gyula: Hegedűs Sándor (1847–1906). Nekrológ.
=1907. 31. 1–3.

Kováts Ferenc: Acsády Ignác (1845–1906). Nekrológ.
=1907. 31. 3–6.

M.: Kautz Gyula (1829–1909). Nekrológ.
=1909. 33. 145–146.

Fellner Frigyes: Hieronymi Károly (1836–1911). Nekrológ.
=1911. 35. 297–300.

Mandelló Gyula: Pierrre Emile Levasseur (1828–1911). Nekrológ.
=1911. 35. 443–445.

Buday László: Vizaknai Antal (1863–1911). Nekrológ.
=1912. 36. 1–5.

Gustave de Molinari (1819–1912). Nekrológ.
=1912. 36. 188–189. /K/

Váradi Antal: Falk Zsigmond lovag (1831–1913). Nekrológ.
=1913. 37. 145–146.

Fellner Frigyes: Alfred de Foville (1842–1913). Nekrológ.
=1913. 37. 289–291.

Neumann Ernő: Hector Denis (1842–1913). Nekrológ.
=1913. 37. 361–363.

P. P.: Johannes Conrad (1839–1915). Nekrológ.
=1915. 39. 338–339. /K/

S.: Gelléri Mór (1854–1915). Nekrológ.
=1915. 39. 628–629. /K/

Hoszpotzky Alajos (1851–1917). Nekrológ.
=1917. 41. 241–243.

Mandelló Gyula: Halász Sándor (1859–1918). Nekrológ.
=1918. 42. 3–4.

Fellner Frigyes: Láng Lajos báró (1849–1918). Nekrológ.
=1918. 42. 217–219.

Buday László: Mandelló Gyula (1868–1919). Nekrológ.
=1920. 44. 3–7.

Matlekovits Sándor: Wekerle Sándor (1848–1921). Nekrológ.
=1921. 45. 461–472.

Méhely Kálmán (1882–1923). Nekrológ.
=1923. 47. 646. /K/

Borbély Lajos (1843–1923). Nekrológ.
=1923. 47. 783. /K/

Heller Farkas: Buday László (1873–1925). Nekrológ.
=1925. 49. 1–2.

Heller Farkas: Matlekovits Sándor (1842–1925). Nekrológ.
=1925. 49. 567–571.

H. F.: Georg Friedrich Knapp (1842–1926). Nekrológ.
=1926. 50. 49–50.

H. F.: Knut Wicksell (1851–1926). Nekrológ.
=1926. 50. 309–310. /K/

H. F.: Robert Zuckerkandl (1856–1926). Nekrológ.
=1926. 50. 310. /K/

H. F.: Richard van der Borght (1861–1926). Nekrológ.
=1926. 50. 310–311. /K/

H. F.: Wieser Frigyes (1851–1926). Nekrológ.
=1926. 50. 473–477. /K/

H. F.: Francis Ysidro Edgeworth (1845–1926). Nekrológ.
=1926. 50. 477–478. /K/

Mattyasovszky Miklós: György Endre (1848–1927). Nekrológ.
=1927. 51. 245–246. /K/

Schäfer László: Georg von Belov (1858–1927). Nekrológ.
=1929. 53. 261–263. /K/

Schäfer László: Dietrich Schäfer (1845–1929). Nekrológ.
=1929. 53. 263. /K/

Schäfer László: Sir William James Ashley (1860–1927). Nekrológ.
=1929. 53. 263–264. /K/

Laky Dezső: Vargha Gyula (1853–1929). Nekrológ.
=1929. 53. 305–310.

J. J.: Pap Dezső (1871–1930). Nekrológ.
=1930. 54. 735–738. /K/

Heller Farkas: Bucher Károly (1847–1930). Nekrológ.
=1930. 54. 810–811. /K/

H. F.: Georg von Schanz (1853–1931). Nekrológ.
=1932. 56. 238–239. /K/

H. F.: Lujo Brentano (1844–1931). Nekrológ.
=1932. 56. 239–241. /K/

H. F.: Charles Gide (1847–1932). Nekrológ.
=1932. 56. 241–243. /K/

H. F.: Heinrich Herkner (1863–1932). Nekrológ.
=1932. 56. 714–715. /K/

Heller Farkas: Gávai Gaál Jenő (1846–1934). Nekrológ.
=1934. 58. 204. után I–IV.

H. F.: Ludwig Elster (1856–1935). Nekrológ.
=1936. 60. 195. /K/

Heller Farkas: John Bates Clark (1847–1938). Nekrológ.
=1938. 62. 613–614. /K/

Theiss Ede: Henry Schultz (1893–1938). Nekrológ.
=1939. 63. 286–291. /K/

Heller Farkas: Willy Prion (1879–1939). Nekrológ.
=1939. 63. 477. /K/

Heller Farkas: Jankovich Béla (1865–1939). Nekrológ.
=1939. 63. 734–735. /K/

Hegedűs Lóránt: Teleszky János (1868–1939). Nekrológ.
=1939. 63. 735–737. /K/

Heller Farkas: Mattyasovszky Miklós (1875–1939). Nekrológ.
=1939. 63. 866–867. /K/

Heller Farkas: John Atkinson Hobson (1858–1940). Nekrológ.
=1940. 64. 270–271. /K/

H. F.: Edwin Robert Anderson Seligman (1861–1939). Nekrológ.
=1940. 64. 503–504. /K/

Surányi-Unger Tivadar: Ifj. Fellner Frigyes (1908–1940). Nekrológ.
=1940. 64. 633–636. /K/

H. F.: Werner Sombart (1863–1941). Nekrológ.
=1941. 65. 526–528. /K/

Czettler Jenő: Bernát István (1854–1942). Nekrológ.
=1942. 66. 253–256. /K/

Navratil Ákos: Hantos Elemér (1881–1942). Nekrológ.
=1942. 66. 674–677. /K/

Fabinyi Tihamér: Hegedűs Lóránt (1872–1943). Nekrológ.
=1943. 67. 1–5.

Fuchs Albert: Kresz Károly (1886–1943). Nekrológ.
=1943. 67. 840–844. /K/

H. F.: Karl Diehl (1864–1943). Nekrológ.
=1943. 67. 947–948. /K/

Éber Antal: Fellner Frigyes (1871–1945). Nekrológ.
=1946. 69. 15–22. /K/

Párniczky Ede (1890–1947). Nekrológ.
=1947. 70. 345. /K/

Ledermann Mór (1866–1947). Nekrológ.
=1947. 70. 345–346. /K/

nemek aránya
R.: A nemek aránya a múlt századokban.
=1898. 22. 634–637. /K/

Neményi Ambrus
Hegedűs Lóránt: Neményi Ambrus (1852–1904). Nekrológ.
=1905. 29. 1–2.

nemesérc
Makai Osazkár: A jegybankok nemesércpolitikájának főbb irányai.
=1914. 38. 558–584.

Balás Károly: A nemesércek és a kapitalisztikus fizetési biztonság értékelésének pszichológiája.
=1916. 40. 445–455.

Kovács Jenő: A jegybankok nemesércpolitikája és a háború.
=1916. 40. 786–799.

nemesfém-termelés
A világ nemesfémtermelése 1910-ben.
=1911. 35. 526–530. /K/

német aranykölcsön
H. G.: Német aranykölcsön.
=1923. 47. 245. /KK/

német bankkoncentráció
Vajna Vilmos: Újabb lépés a német bankkoncentráció terén.
=1930. 54. 142–146. /K/

német bányák
A német bányák és kohók 1911-iki termelése.
=1912. 36. 511–512. /K/

Német Birodalmi Bank
P. P.: A Német Birodalmi Bank háborús munkája.
=1916. 40. 572–573. /K/

Német Birodalom
Illés József: A német világbirodalom.
=1900. 24. 540–544. /K/

Thegze-Gerber Ferenc: A Német Birodalom háztartási rendjét szabályozó 1930. április 14-iki törvény.
=1931. 55. 760–777.

német csőd
Német csődök apadása.
=1914. 38. 666. /K/

német cukortermelés
Th. L.: A német cukortermelés az 1922–23. üzemi év becslés eredményei szerint.
=1923. 47. 247–248. /KK/

német építőipar
Villányi András: A német építőipar időszerű kérdései.
=1937. 61. 397–399. /K/

német földteher
Tóth József: A német földteherrendezés.
=1931. 55. 306–309. /K/

német gabona
Gärtner Henrik: A német gabonabeviteli jegyek rendszere.
=1914. 38. 85–104.

Th. L.: Az 1922. évi német gabonatermés.
=1923. 47. 89–90. /KK/

német gazdaság
Balogh Tamás: A német birodalmi gazdasági tanács szervezete és működése.
=1928. 52. 511–515. /K/

Otte, Gerhard: A német gazdaságpolitika alapproblémái.
=1932. 56. 598–619.

Csikós-Nagy Béla: A faj és a gazdaság viszonya az új német gazdaságelméleti irodalomban.
=1940. 64. 52–58. /K/

német gazdaságosság
Mennyey Géza: A német gazdaságosságrendezés áttekintése.
=1942. 66. 266–268. /K/

német gyapotipar
A német gyapotipar 1911-ben.
=1912. 36. 271–272. /K/

német gyarmati követelés
Ruisz Rezső: A német gyarmati követelések gazdasági okai.
=1937. 61. 122–127. /K/

német gyarmatok
A német gyarmatok gazdasági fejlődése.
=1912. 36. 417–422. /K/

német hitelpolitika
Prion, Willy: Német hitel- és pénzügypolitikai kérdések.
=1938. 62. 1–13.

német ipar
P. P.: Az orosz ipar csődje a német ipar támogatása nélkül.
=1915. 39. 130–131. /K/

P. P.: A német ipar a háborúban.
=1915. 39. 278–282. /K/

német iskolaszervezet
Verbényi László: Tanácsadók a német szakirányú iskolaszervezetben.
=1941. 65. 534–538. /K/

német játékáru-ipar
A német játékáruipar és a háború.
=1916. 40. 371–372. /K/

német jegybank
Óvári Papp Zoltán: A német jegybankreform lényege és jelentősége.
=1933. 57. 797–801. /K/

német jogászgyűlés
Német jogászgyűlés Bécsben, 1912.
=1911. 35. 523. /K/

A 31. német jogászgyűlés.
=1912. 36. 563. /K/

Az 1914-iki német jogászgyűlés.
=1913. 37. 633–634. /K/

német jogszolgáltatás
Sch.: Rendkívüli intézkedések a német jogszolgáltatásban.
=1914. 38. 646–647. /K/

német jövedelemadó
Laky Géza: A német és a magyar jövedelemadó rendszere.
=1931. 55. 541–580.

német kálium
Az új német káliumtörvénytervezet.
=1910. 34. 139–140. /K/

német kereskedelem
Géber Zsigmond Antal: A német kereskedelmi forgalom terjeszkedése.
=1900. 24. 619–624.

A német tengerihal-kereskedelem.
=1912 36. 521–523. /K/

német kereskedelmi főiskolák
Varró István: A német kereskedelmi főiskolák.
=1913. 37. 236–260.

német kikötők
Hajdú László: A német kikötők forgalma 1875–1894.
=1896. 20. 899–904. /K/

német kisipar
Tarifaszerződések a német kisiparban.
=1913. 37. 131–134. /K/

német kohók
A német bányák és kohók 1911-iki termelése.
=1912. 36. 511–512. /K/

német középosztály
Sch.: A német középosztály kongresszusa.
=1912. 36. 692–693. /K/

német közgazdák
Német közgazdák előképzettsége.
=1914. 38. 529–530. /K/

német közgazdaság
P. P.: A német közgazdaság a háborúban.
=1916. 40. 731–732. /K/

Tonelli Sándor: A német közgazdasági érdekképviseletek átszervezése.
=1942. 66. 334–341.

német külkereskedelem
A Németbirodalom külkereskedelme az 1910. évben.
=1911. 35. 130–131. /K/.

A német és az angol külkereskedelem.
=1913. 37. 546–549. /K/

német magánbiztosítás
A német magánbiztosításügy fejlődése 1910-ben.
=1911. 35. 785–786. /K/

német mezőgazdaság
Ferenczi Imre: A rokkantak visszavezetése a német mezőgazdaságba.
=1915. 39. 805–823.

Láng János: A magyar és német mezőgazdaság hitelterhei és megadóztatása.
=1931. 55. 115–128.

Matolcsy Mátyás: A magyar és a német mezőgazdasági termelés azonos és eltérő irányai.
=1941. 65. 317–331.

német munkaadó-szövetségek
A német munkaadószövetségek statisztikája.
=1913. 37. 776–777. /K/

német munkaközvetítés
Andor Endre: A munkaközvetítés új rendje a németeknél.
=1920. 44. 604–606. /K/

német munkanélküliség
Pálinkás András: A német munkanélküliség problémájának megoldására irányuló törekvések.
=1932. 56. 333–336. /K/

német munkapiac
A német munkapiac 1910-ben.
=1911. 35. 542–543. /K/

német munkásháztartás
Német munkásháztartási statisztika.
=1909. 33. 355–357. /K/

német munkáskongresszus
Schiller Ottó: A III. német munkáskongresszus.
=1914. 38. 57–59. /K/

német munkásmozgalom
Sz.: A német munkásmozgalom hivatalnokserege.
=1913. 37. 128–129. /K/

német munkásszervezetek
Th. L.: A fontosabb német munkásszervezetek fejlődése 1900–1921.
=1923. 47. 259–260. /KK/

német nagybankok
Óvári Papp Zoltán: A német nagybankok az 1927. évben.
=1928. 52. 271–274. /K/

német nagykereskedelem
Th. L.: A német nagykereskedelem indexszámainak alakulása 1922. év végén és 1923 elején.
=1923. 47. 170. /KK/

Th. L.: Nagykereskedelmi áralakulás Németországban.
=1923. 47. 171. /KK/

Th. L.: A német nagykereskedelem indexszámainak alakulása 1923 februárjában.
=1923. 47. 345. /KK/

A német nagykereskedelem indexszámainak alakulása 1923. március havában.
=1923. 47. 449. /KK/

német nagyvárosok
Th. L.: Építkezések a német nagyvárosokban az 1922. év folyamán.
=1923. 47. 445. /KK/

német népesedéspolitika
Német népesedéspolitikai társaság.
=1915. 39. 855–856. /K/

német nyersanyagtermelés
A német nyersanyagtermelés.
=1913. 37. 825–828. /K/

német otthonmunka
Berlini német otthonmunka-kongresszus.
=1911. 35. 128–130. /K/

német pénzügypolitika
Prion, Willy: Német hitel- és pénzügypolitikai kérdések.
=1938. 62. 1–13.

német posta
A német birodalmi posta tevékenysége.
=1912. 36. 270–271. /K/

német szakszervezetek
A német hivatalos és szakszervezeti sztrájkstatisztika.
=1911. 35. 215–217. /K/

A VIII. német szakszervezeti kongresszus határozatai.
=1911. 35. 713–715. /K/

A német szakszervezeti kartellek 1910-ben.
=1911. 35. 715–716. /K/

Német szakszervezetek, 1911.
=1912. 36. 620–622. /K/

német szénbányászat
Német állami szénbányászat.
=1914. 38. 206–207. /K/

Th. L.: A német szénbányászat 1922-ben.
=1923. 47. 161. /KK/

német szocialisták
György Aladár: A földmívesek és a német szocialisták.
=1899. 23. 519–529.

német szociálpolitika
Szociálpolitikai indítványok a német birodalmi gyűlésben.
=1912. 36. 347–349. /K/

Rézler Gyula: Az új német szociálpolitika alapelvei a salzbrunni megbeszélések tükrében.
=1944. 68. 548–556. /K/

német szövetkezetek
A német szövetkezetek állása.
=1910. 34. 562–563. /K/

német tej
Tejárak és tejkereskedelem német nagyvárosokban.
=1912. 36. 117–119. /K/

német tengerhajózás
A német tengerhajózás 1911-ben.
=1912. 36. 530–532. /K/

A háború hatása a német tengerhajózásra.
=1916. 40. 422–426. /K/

német vagyonadó
Klug Emil: A németosztrák, a cseh és a németbirodalmi egyszeri nagyvagyonadóról és vagyonszaporulati adóról.
=1920. 44. 552–586.

német vám
Fenyvessy József: A német vámterület 1892-ik évi külkereskedelme.
=1894. 18. 162–165. /K/

Pólya Jakab: A német vámegylet.
=1896. 20. 743–758.

Hieronymi Károly: A német vámtarifajavaslat.
=1902. 26. 1–38.

Láng Lajos: A német vámjavaslat.
=1902. 26. 85–109.

német vasipar
A német vasipar eredményei 1891–1912.
=1913. 37. 419–420. /K/

P. P.: A háború hatása a német vasiparra.
=1915. 39. 285–287. /K/

német vasutak
A német vasutak az utolsó évtizedben.
=1914. 38. 344–346. /K/

német világpolitika
Dékány István: Kereskedelmi imperializmus a német világpolitikában.
=1916. 40. 335–354.

német vízi utak
Az észak-német víziutak kapcsolata a Dunával.
=1916. 40. 372–374. /K/

Német-Ausztria
Ferenczi Izsó: Német-Ausztria gazdasági létproblémái.
=1920. 44. 666–710.

Th. L.: Németausztria külkereskedelme az 1922. évben.
=1923. 47. 249. /KK/

Th. L.: A megélhetési költségek alakulása Német-Ausztriában.
=1923. 47. 260. /KK/

német-francia kereskedelem
A német-francia kereskedelmi forgalom.
=1916. 40. 368–369. /K/

német-magyar-osztrák gazdasági kapcsolatok
Matlekovits Sándor: Vámelőnyök (préférence): a német-magyar-osztrák gazdasági közeledés tervezett eszköze.
=1916. 40. 153–167.

német-osztrák vagyonadó
Klug Emil: A németosztrák, a cseh és a németbirodalmi egyszeri nagyvagyonadóról és vagyonszaporulati adóról.
=1920. 44. 552–586.

Németalföld
Újabb szakszervezeti mozgalom Németalföldön.
=1911. 35. 719–720. /K/

Németország
Vargha Gyula: Ausztria, Németország és Franciaország 1892. évi népesedési mozgalma.
=1894. 18. 485–488. /K/

Hajdú László – Pólya Jakab: A gabonaneműek, a burgonya és a hús ára Németországban 1879–1893.
=1895. 19. 58–63. /K/

Hajdú László: Németország áruforgalma, különös tekintettel a mezőgazdasági termékek forgalmára.
=1895. 19. 283–287. /K/

Matlekovits Sándor: A német tőzsdetörvény javaslat.
=1895. 19. 569–586.

Hajdú László: Németország bányászati és kohászati termése.
=1895. 19. 912–915. /K/

Herczeg Ferenc: A Németbirodalom népességének foglalkozása 1895-ben.
=1898. 22. 53–64. /K/

A.: Tanköteles gyermekek foglalkoztatása Németországban.
=1898. 22. 496–500. /K/

Milhoffer Sándor: Németország ipara.
=1900. 24. 474–477. /K/

Heller Farkas Henrik: Németország kereskedelmi politikája.
=1900. 24. 752–769.

Leitgeb Imre: Németország húsfogyasztása és a német húsvizsgálati törvény.
=1900. 24. 878–884. /K/

Ifj. Leopold Lajos: A gyermek-munkás védelme Németországban.
=1904. 28. 621–625. /K/

Mandelló Gyula: Magyarország, Ausztria és a Német Birodalom bűnügyi statisztikájának főbb eredményei a XIX. század utolsó negyedében. 1–3.
=1905. 29. 258–277., 408–427., 479–504.

Halász Sándor: Nemzetközi zsíróforgalom, különösen Ausztria-Magyarország és Németország közt.
=1906. 30. 793–804.

Nemesné M. Márta: A lakáskérdés Németországban.
=1908. 32. 124–131. /K/

Dencz Ákos: A Németbirodalom új (postai) csekkrendszere.
=1908. 32. 233–247.

Balkányi Béla: A burgonyaszárítás Németországban.
=1908. 32. 346–348. /K/

Az állásközvetítőipar törvényes szabályozása Németországban.
=1910. 34. 141–142. /K/

Kunosi Ödön: Az új kereskedelmi szerződések hatása Németország külkereskedelmére.
=1910. 34. 319–325.

Szeghő Ernő: Tőzsdereform. –Németországi tanulságok. – 1–2.
=1910. 34. 542–558., 625–639.

A Hansabund első esztendeje.
=1910. 34. 561–562. /K/

Német szervezkedés a szociáldemokrácia ellen.
=1910. 34. 563–564. /K/

Új német állásközvetítő törvény.
=1910. 34. 564–566. /K/

A Német Birodalom lakossága.
=1910. 34. 799–800. /K/

Németországban dolgozó külföldi munkások statisztikája.
=1911. 35. 363–364. /K/

Németország gyári lakásügye.
=1911. 35. 541–542. /K/

A házi cselédek jogviszonyainak rendezése a Német Birodalomban.
=1911. 35. 545. /K/

A Németbirodalom bevételei 1910-ben.
=1911. 35. 781–782. /K/

Németország külkereskedelme 1911-ben.
=1912. 36. 412–417. /K/

Németország húsfogyasztása 1911-ben.
=1912. 36. 512–514. /K/

Alapítások és tőkeemelések a Németbirodalomban 1911-ben.
=1912. 36. 599–602. /K/

Az Osztrák-Magyar Monarchia és a Németbirodalom kereskedelmi forgalma 1910-ben.
=1912. 36. 616–617. /K/

Sz.: A kisipar fejlődése Németországban.
=1912. 36. 778–779. /K/

Sz.: Petróleummonopólium Németországban.
=1912. 36. 848–850. /K/

Sz.: Munkás- és munkaadó-szervezetek Németországban.
=1913. 37. 208–209. /K/

Németország állatállományának csökkenése.
=1913. 37. 355. /K/

Sztrájkok és kizárások Németországban 1912-ben.
=1913. 37. 837. /K/

Sch.: Tarifaszerződések Németországban 1912 végén.
=1914. 38. 135–137. /K/

P. P.: Németország külkereskedelme 1913-ban.
=1914. 38. 207–208. /K/

A német világgazdasági világkiállítás.
=1914. 38. 396–399. /K/

Németország húsfogyasztása 1913-ban.
=1914. 38. 540–541. /K/

A betegbiztosítás Németországban és Ausztriában.
=1914. 38. 544. /K/

Németország és Anglia gazdasági erői, 1893, 1913.
=1914. 38. 654–656. /K/

Dánia mint Németország élelmiszerszállítója.
=1914. 38. 663–664. /K/.

Vágó József: Németországgal való gazdasági viszonyunk jövője.
=1916. 40. 185–207.

Welwart Benő: A Németországhoz való gazdasági közeledés tarifapolitikai akadályai.
=1916. 40. 412–416.

Németország aranykészlete.
=1916. 40. 417–418. /K/

Németország gabonakiviteli szükséglete.
=1916. 40. 418–419. /K/

Németország része Olaszország gazdasági életében.
=1916. 40. 420–421. /K/

Külföldi munkások Németországban.
=1916. 40. 576–578. /K/

P–i.: Háborús ármaximálások Németországban és Ausztriában.
=1917. 41. 297–306. /K/

Goll Aladár: Rokkantügy Németországban.
=1917. 41. 306–310. /K/

Rényi Artúr: A tőzeglápok ipari és mezőgazdasági hasznosítása Németországban.
=1917. 41. 354–366.

Alapítások és tőkeemelések Németországban.
=1917. 41. 587–588. /K/

Kircz Andorné: Városi családok élelmezési viszonyai Németországban a háború második évében háztartási számadások alapján.
=1917. 41. 682–685. /K/

Gazdasági indexszámok Magyarországon, Csehszlovákiában és Németországban.
=1923. 47. 94–95. /KK/

Th. L.: Indexszámítások Magyarországon és Németországban.
=1923. 47. 169–170. /KK/

Th. L.: Németország 1922. évi külkereskedelme.
=1923. 47. 249–252. /K/

Th. L.: A részvénytársaságok fejlődése a Német Birodalomban.
=1923. 47. 672–674. /KK/

Th. L.: Németország 1923. évi terméseredményei.
=1923. 47. 864–865. /KK/

Th. L.: A megélhetési költségek indexszámainak alakulása a Németbirodalomban az 1923. év folyamán.
=1923. 47. 876. /KK/

Th. L.: Németország 1924. évi gabonatermésének előzetes eredményei.
=1924. 48. 328–329. /KK/

D. Á.: A vasárak hullámzása Németországban, Angliában és az Egyesült Államokban 1913-tól 1924-ig.
=1924. 48. 437–438. /KK/

Varga István: A háború utáni német közgazdasági irodalom.
=1925. 49. 517–526. /K/

Éber Ernő: A mezőgazdaság helyzetének tárgyalása a német bankárnapon.
=1929. 53. 42–47. /K/

Neményi Endre: Németország elektroipara és a villamosítás.
=1929. 53. 270–280. /K/

Éber Ernő: A németbirodalmi kormány új gabonapolitikája.
=1932. 56. 715–719. /K/

Pálinkás András: A német munkanélküli segélyezés alapelveinek változása.
=1932. 56. 912–915. /K/

Éber Ernő: Az önellátási törekvés eredményei és határai Németországban.
=1938. 62. 820–827. /K/

Szabó Miklós: Az agrárkutatás kiépítése Németországban.
=1939. 63. 868–877. /K/

Szádeczky-Kardoss Tibor: A munkaidő szabályozása Angliában és Németországban.
=1942. 66. 357–360. /K/

németség
A németség Dél-Amerikában.
=1916. 40. 580–583. /K/

nemzetgazdaság
Gorove László: A tőke a nemzetgazdaság és a szocializmus szempontjai szerint.
=1898. 22. 242–267.

Malduri Maléter Jenő: A közlekedés jelentősége nemzetgazdaságunkban.
=1936. 60. 453–481.

nemzetgazdasági bizottság
Földes Béla: Az MTA és a nemzetgazdaságtan-statisztika mívelése. (A nemzetgazdasági bizottság alapításának ötvenedik évfordulója alkalmából.)
=1910. 34. 813–833.

nemzetgazdasági szeminárium
M. Zs.: A nemzetgazdasági szeminárium jubileuma.
=1905. 29. 300–301. /K/

nemzetgazdaságtan
Ráth Zoltán: Egy új tankönyvről [Gaál Jenő: ’A nemzetgazdaságtan rendszere’].
=1899. 23. 387–402.

nemzetgazdaságtan-statisztika
Földes Béla: Az MTA és a nemzetgazdaságtan-statisztika mívelése. (A nemzetgazdasági bizottság alapításának ötvenedik évfordulója alkalmából.)
=1910. 34. 813–833.

nemzetgyűlés
Matlekovits Sándor: A nemzetgyűlés működése közgazdasági szempontból.
=1922. 46. 159–182.

Matlekovits Sándor: A nemzetgyűlés működése pénzügyi szempontból.
=1922. 46. 382–426.

nemzeti földpolitika
Balás Károly: Nemzeti földpolitika.
=1910. 34. 149–162.

nemzeti jólét
Heller Farkas: Áralakulás és nemzeti jólét.
=1934. 58. 308–340.

nemzeti jövedelem
Fellner Frigyes: A nemzeti jövedelem becslése.
=1903. 27. 893–921.

Varga István: A nemzeti vagyon és a nemzeti jövedelem.
=1927. 51. 643–647. /K/

Nagykálnai Levatich László: Nemzeti jövedelem és jövedelemeloszlás Magyarországon.
=1933. 57. 212–223.

Kardos Béla: A nemzeti jövedelem alakulása az Egyesült Államokban 1929–1934-ig.
=1936. 60. 213–217. /K/

Neubauer Gyula: A magyar nemzeti jövedelem nagysága.
=1939. 63. 543–577.

Neubauer Gyula: A magyar nemzeti jövedelem megoszlása.
=1940. 64. 317–360.

Hein János: Magyarország nemzeti jövedelmének megoszlása.
=1940. 64. 730–743.

Kádas Kálmán: Beruházások és a nemzeti jövedelem emelkedése.
=1947. 70. 275–290.

nemzeti politika
Vargha Gyula: Egy röpirat a nemzeti politikáról.
=1893/2. 17. 445–459.

Gaál Jenő: Újból gróf Széchenyi István nemzeti politikája.
=1903. 27. 967–974. /K/

Hegedűs Lóránt: Válasz Gaál Jenőnek gróf Széchenyi István nemzeti politikájával kapcsolatban.
=1903. 27. 974. /K/

nemzeti termelés
Láng János: A kivitel jelentősége Magyarország nemzeti termelésében.
=1933. 57. 423–451.

nemzeti tőke
Éber Antal: A magyar nemzeti tőke alakulása 1924-től 1928-ig.
=1929. 53. 177–223.

nemzeti vagyon
Fellner Frigyes: A nemzeti vagyon becslése. 1–2.
=1893/1. 17. 364–405., 528–547. /K/

Fellner Frigyes: A magyar nemzeti vagyon becslése, tekintettel egyéb államokra.
=1901. 25. 889–915.

Az angol nemzeti vagyon gyarapodása 1909-ben.
=1910. 34. 196–197. /K/

Gál Miksa: Magyarország nemzeti vagyona.
=1916. 40. 401–411.

Gärtner Henrik: Magyarország nemzeti vagyona.
=1916. 40. 589–591.

Molnár Béla: Bosznia-Hercegovina nemzeti vagyona.
=1918. 42. 701–709.

Varga István: A nemzeti vagyon és a nemzeti jövedelem.
=1927. 51. 643–647. /K/

Éber Antal: A nemzeti vagyon alakulása haszonállatállományunkban.
=1929. 53. 575–580. /K/

nemzetiségek
[Kenéz Béla] Kreutzer Béla: Magyar állampolgárok Bosznia Hercegovinában.
=1897. 21. 888–893. /K/

Vizaknai Antal: A magyarság és a nemzetiségek az új népmozgalmi statisztika szerint.
=1898. 22. 680–691.

Barabás Endre: Az erdélyrészi népfajok birtokaránya.
=1905. 29. 817–836.

Jancsó Benedek: Az erdélyrészi népfajok birtokaránya.
=1906. 30. 563–568. /K/

nemzetiségi arányok
Vargha Gyula: A nemzetiségi arányok Magyarországon és Ausztriában.
=1893/1. 17. 229–236. /K/

nemzetiségi pénzintézetek
Ullmann Jenő: Az oláh nemzetiségi pénzintézetek.
=1893/2. 17. 699–704.

Barabás Endre: A nemzetiségi bankok székelyföldi akciója (Udvarhely vármegye hitelügyi viszonyai).
=1904. 28. 815–839.

A nemzetiségi pénzintézetek.
=1904. 28. 864–867. /K/

nemzetiségi viszonyok
Hermann Antal: A cigányok nyelvismerete és nemzetiségi viszonyai.
=1895. 19. 551–568.

nemzetiszocializmus
Takaróné Gáll Beatrix: A nemzeti szocializmus 100 év tükrében.
=1938. 62. 268–276. /K/

nemzetközi áruforgalom
Th. L.: A nemzetközi áruforgalom alakulása az 1923. évben.
=1924. 48. 332–334. /KK/

nemzetközi büntetőjogi egyesület
Nemzetközi büntetőjogi egyesület.
=1905. 29. 668–670. /K/

nemzetközi Duna
Kvassay Jenő: A nemzetközi Duna és Magyarország.
=1913. 37. 364–398.

nemzetközi gazdasági kapcsolat
Sassi Nagy Lajos: A magyar-török-Balkán gazdasági összeköttetés.
=1909. 33. 667–678.

Surányi-Unger Tivadar: A nemzetközi gazdasági kapcsolatok mai állása.
=1940. 64. 221–237.

Székely Artúr: A kereskedelempolitikai helyzet és nemzetközi gazdasági kapcsolataink.
=1941. 65. 528–534. /K/

Tarnóczi Lóránt: A nemzetközi gazdasági kapcsolatok valutaforgalmi kötöttségei.
=1947. 70. 197–206. /K/

nemzetközi kereskedelem
Szirt Lajos: Hatodik nemzetközi kereskedelmi kongresszus.
=1914. 38. 593–604.

nemzetközi kereskedelmi kamara
Ifj. Boér Elek: A Carnegie-alapítvány és a nemzetközi kereskedelmi kamara együttműködése a világgazdaság újjáépítése érdekében.
=1937. 61. 387–396. /K/

É. A.: A nemzetközi kereskedelmi kamara 1947. évi kongresszusának határozatai.
=1947. 70. 206–209. /K/

nemzetközi kongresszusok
Nemzetközi kongresszusok.
=1900. 24. 159–160. /K/

Nemzetközi kongresszusok (Párizsban).
=1900. 24. 403–404. /K/

nemzetközi mezőgazdasági intézet
Tóth Jenő: A római nemzetközi mezőgazdasági intézet jelentése.
=1931. 55. 505–509. /K/

nemzetközi munkaügyi szervezet
Pap Dezső: A nemzetközi munkaügyi szervezet működése.
=1922. 46. 337–358.

Heller Farkas: Magyarország és a nemzetközi munkaügyi szervezet.
=1923. 47. 587–597.

nemzetközi pénzpiac
Buday Kálmán: Magyarország a nemzetközi pénzpiacon.
=1929. 53. 556–574.

Buday Kálmán: Magyarország és az utódállamok helyzete a nemzetközi pénzpiacon.
=1931. 55. 472–504.

nemzetközi statisztikai intézet
[Kenéz Béla] Kreutzer Béla: Az Institut International de Statistique szt.-pétervári ülése és a munkastatisztika.
=1897. 21. 813–818.

Bokor Gusztáv: A nemzetközi statisztikai intézetről.
=1901. 25. 531–538.

A nemzetközi statisztikai intézet kongresszusa.
=1901. 25. 698–699. /K/

Buday László: A nemzetközi statisztikai intézet Budapesten.
=1901. 25. 740–747.

Nemzetközi statisztikai intézet.
=1905. 29. 517–518. /K/

Bud János: Demográfiai kérdések a nemzetközi statisztikai intézet XI. ülésszakán, történeti fejlődésökben bemutatva.
=1908. 32. 11–31.

Bud János: Elméleti, gazdasági és morálstatisztikai kérdések a nemzetközi statisztikai intézet XI. ülésszakán. 1–2.
=1908. 32. 391–399., 461–470.

A nemzetközi statisztikai intézet és a drágaság kérdése.
=1911. 35. 138. /K/

Buday László: A statisztika újabb problémái. (A nemzetközi statisztikai intézet Bécsben.)
=1914. 38. 73–84.

nemzetközi szerződések
Lers Vilmos: A háború hatása a nemzetközi szerződésekre. – Különösebb tekintettel a közgazdaságpolitikai vonatkozásúakra.
=1919. 43. 3–34.

nemzetközi tőkemozgalom
Gábor László: Nemzetközi tőkemozgalmak a háború után.
=1939. 63. 627–638. /K/

nemzetközi valuta
Th. L.: Nemzetközi valuták 1922-ben.
=1923. 47. 165–166. /KK/

neoromantikus irányzat
Karg Norbert: A neoromantikus irányzat és Spann univerzalizmusa a közgazdaságtanban.
=1928. 52. 123–134.

népbiztosítás
Lengyel Samu: A népbiztosítás szervezése Magyarországon.
=1917. 41. 108–132.

népélelmezés
Újlaki Nagy Árpád: Mezőgazdasági termelésünk és népélelmezésünk az évszázadok folyamán.
=1948. 71. 75–98.

népesedés
Vargha Gyula: Ausztria, Németország és Franciaország 1892. évi népesedési mozgalma.
=1894. 18. 485–488. /K/

Hajdú László: Franciaország népesedési mozgalma 1893-ban.
=1895. 19. 280–281. /K/

Kovács Gábor: A népesedési elmélet újabb fejlődése. 1–2.
=1906. 30. 217–229., 317–330.

Kovács Gábor: Kritikai észrevételek a Malthus népesedési elméletére. 1–2.
=1908. 32. 145–164., 248–260.

Az angol népszámlálásnak a népesedésre vonatkozó eredményei.
=1912. 36. 547–549. /K/

Kovács Alajos: Népesedésünk újabb jelenségei.
=1912. 36. 873–806.

Német népesedéspolitikai társaság.
=1915. 39. 855–856. /K/

Popper György: Háborús népesedési és szociális problémák.
=1917. 41. 262–284.

Kovács Alajos: Születési számunk alakulása a háború után.
=1917. 41. 384–387. /K/

Kircz Andorné: Népesedési kérdések a háborúban.
=1917. 41. 456–459. /K/

Magyar fajegészségtani és népesedéspolitikai társaság.
=1917. 41. 880. /K/

Balás Károly: A magyarság népesedéspolitikai érdekei.
=1918. 42. 329–339.

Szekeres János: A népesedéspolitika reális alapjai.
=1919. 43. 116–119. /K/

Ferenczi Imre: Túlnépesedés és kivándorlás.
=1927. 51. 561–583.

Ferenczi Imre: Az európai munkapiac és a világnépesedés irányzata.
=1931. 55. 441–471.

Szádeczky-Kardoss Tibor: Társadalompolitikai és népesedéspolitikai szempontok az adóztatásban.
=1942. 66. 153–200.

népesség
Láng Lajos: A benső gyarapodás szerepe népességünk szaporodásában az utolsó évtized alatt.
=1893/1. 17. 25–30.

Földes Béla: Természet és népesség a gazdaságban.
=1893/1. 17. 279–301.

Vizneker Antal: Magyarország népességének foglalkozási viszonyai a keresők és az eltartottak megkülönböztetésével.
=1893/1. 17. 656–670. /K/

Vargha Gyula: Európa népességének növekedése.
=1893/1. 17. 762–774. /K/

Thirring Gusztáv: A természetes népmozgalom és a vándorlások szerepe népességünk gyarapodásában.
=1893/2. 17. 570–591. /K/

Vargha Gyula – Kovács Aladár – Hajdú László: Poroszország népessége anyanyelv szerint.
=1894. 18. 74–75. /K/

Vargha Gyula – Kovács Aladár – Hajdú László: A népesség foglalkozási viszonyai Ausztriában.
=1894. 18. 987–996. /K/

Herczeg Ferenc: A Németbirodalom népességének foglalkozása 1895-ben.
=1898. 22. 53–64. /K/

Zalai: Ausztrália népességi és közgazdasági viszonyai.
=1899. 23. 192–211. /K/

Ráth Zoltán: Népességünk szaporodásáról.
=1901. 25. 249–260.

Szende Gyula: A népességstatisztikai törzstérképekről.
=1901. 25. 304–308. /K/

Szeremlei Samu: Hódmező-Vásárhely népessége (1526–1848).
=1910. 34. 694–705.

A Német Birodalom lakossága.
=1910. 34. 799–800. /K/

Móricz Miklós: Magyarország ipari népessége.
=1912. 36. 590–598.

A népesség áramlása a városokba az Egyesült Államokban.
=1913. 37. 697–699. /K/

Hoffmann Géza: A népesség csökkenő szaporodása és a fajegészségügy (eugenika).
=1914. 38. 526–527. /K/

Ausztria népességi adatai.
=1923. 47. 667. /KK/

Th. L.: Franciaország népességének fejlődése.
=1923. 47. 667–668. /KK/

Gábor László: A kisipar által eltartott népesség Magyarországon.
=1936. 60. 338–340. /K/

Ferenczi Imre: A túlnépesség ismérvei.
=1938. 62. 435–463.

Ferenczi Imre: A népesség jóléti és valószerű optimuma.
=1939. 63. 578–607.

népfőiskola
Gesztelyi Nagy László: Népfőiskola.
=1940. 64. 617–632.

népi birtokpolitika
Ihrig Károly: A népi birtokpolitika kérdései.
=1938. 62. 865–914.

népi demokrácia
Lakatos Béla: A szakszervezetek szerepe a népi demokráciában.
=1948. 71. 99–110.

népkönyvtárak
R.: Népkönyvtárak Braunschweigban.
=1898. 22. 708–711. /K/

népmozgalom
Thirring Gusztáv: A természetes népmozgalom és a vándorlások szerepe népességünk gyarapodásában.
=1893/2. 17. 570–591. /K/

Vargha Gyula – Kovács Aladár – Hajdú László: Magyarország 1892. évi népmozgalma.
=1894. 18. 68–72. /K/

Vargha Gyula: Ausztria, Németország és Franciaország 1892. évi népesedési mozgalma.
=1894. 18. 485–488. /K/

Hajdú László: Franciaország népesedési mozgalma 1893-ban.
=1895. 19. 280–281. /K/

Vizaknai Antal: A magyarság és a nemzetiségek az új népmozgalmi statisztika szerint.
=1898. 22. 680–691.

Kovács Alajos: Ausztria népmozgalma az 1891–1896. években.
=1899. 23. 49–56. /K/

Kováts Ferenc: Vizsgálódások Magyarország népmozgalmáról a legújabb időben.
=1909. 33. 431–444.

P. P.: Ipari lakosságunk népmozgalma 1909–1912. években.
=1917. 41. 317–320. /K/

Kovács Gábor: A magyar népmozgalom és a Malthus-féle elmélet.
=1917. 41. 393–425.

Magyarország népmozgalma 1919–22-ben.
=1923. 47. 157. /KK/

népművelő társaság
A népművelő társaság első szociálpolitikai tanfolyama.
=1912. 36. 52–54. /K/

népoktatás
Hajdú László: Népoktatásunk állapota.
=1895. 19. 817–835. /K/

népsűrűség
X. Y.: Népességünk tömörülése községek szerint.
=1893/1. 17. 236–244.

népszámlálás
Kovács Aladár: Anglia és Wales 1891-iki népszámlálása.
=1894. 18. 309–313. /K/

Pólya Jakab: Az Egyesült Államok 1890. évi censusának főbb eredményei.
=1895. 19. 122–127. /K/

Hajdú László: Bosznia és Hercegovina népszámlálása és állatösszeírása az 1895. évben.
=1896. 20. 723–734. /K/

Bokor Gusztáv: Oroszország első népszámlálása, 1897.
=1897. 21. 632–638. /K/

Fenyvessy József: Az észak-amerikai Egyesült Államok népszámlálásai.
=1899. 23. 135–139. /K/

Vizaknai Antal: Társadalmi és gazdasági szempontok a XIX. század végén és a XX. század küszöbén tartott népszámlálásokban.
=1902. 26. 285–297.

Vizaknai Antal: Az 1910. év végén tartandó magyar népszámlálásról.
=1910. 34. 439–454.

Népszámlálás az Egyesült Államokban.
=1911. 35. 63. /K/

Kovács Alajos: Az 1910.-i népszámlálás eredménye.
=1911. 35. 225–235.

Észak-amerikai népszámlálás.
=1911. 35. 287–290. /K/

T. S.: Az angol népszámlálás eredménye.
=1911. 35. 435–438. /K/

A kanadai népszámlálás eredményei.
=1912. 36. 43–44. /K/

Az angol népszámlálásnak a népesedésre vonatkozó eredményei.
=1912. 36. 547–549. /K/

Matlekovits Sándor: Iparunk a népszámlálás adatai szerint.
=1916. 40. 1–45.

Matlekovits Sándor: Csehország iparosai összehasonlítva Magyarországéival a népszámlálás adatai szerint.
=1917. 41. 3–13.

Th. L.: Magyarország 20 000-nél népesebb városainak és községeinek lakossága az 1910. és 1920. évi népszámlálások adatai alapján.
=1923. 47. 665–667. /KK/

népszaporulat
Láng Lajos: A benső gyarapodás szerepe népességünk szaporodásában az utolsó évtized alatt.
=1893/1. 17. 25–30.

Ráth Zoltán: Népességünk szaporodásáról.
=1901. 25. 249–260.

Schneller Károly: Latifundium és népszaporodás.
=1918. 42. 491–507.

népszövetség
Kovács Gyula: A népszövetség az aranyhiány veszedelméről.
=1930. 54. 816–821. /K/

Buday Kálmán: A népszövetségi pénzügyi bizottság jelentése.
=1931. 55. 709–722. /K/

népveszteség
Buday László: Magyarország háborús népvesztesége.
=1920. 44. 536–551.

Neurath
Reitzer Gyula: Neurath elmélete a modern közgazdaság főproblémáiról.
=1906. 30. 668–688.

nevelési költség
Balkányi Béla: A mezőgazdasági munkásosztály nevelési költségei.
=1909. 33. 59–61. /K/

Balkányi Béla: Adatok a középosztály nevelési költségeinek ismeretéhez.
=1910. 34. 62–64. /K/

New York
P. P.: New York kikötőjének forgalma 1913/1914-ben.
=1916. 40. 297–298. /K/

Buday Gyula: A new-yorki értéktőzsde és pénzpiac.
=1928. 52. 363–366. /K/

Buday Gyula: Külföldi értékpapír-emissiók a New York-i tőzsdén.
=1928. 52. 504–511. /K/

Óvári Papp Zoltán: Amerikai bankárok a New York-i tőzsdéről.
=1928. 52. 876–880. /K/

Norvégia
Norvégia és Dánia külkereskedelme 1910-ben.
=1911. 35. 431–432. /K/

női munka
R.: A női munka versenye.
=1897. 21. 477–481. /K/

Osztrák törvényjavaslat a nők éjjeli ipari munkájának tilalmáról.
=1910. 34. 368–369. /K/

Guothfalvy Dorner Zoltán: A fiatalkorúak, gyermekek és nők éjjeli munkájának kérdése és textilipari versenyképességünk.
=1930. 54. 510–517. /K/

nők biztosítása
Reinitz Ernő: A nők biztosításáról.
=1916. 40. 355–365.

nyelv
Vargha Gyula: A magyar nyelv hódítása az utóbbi tíz év alatt.
=1893/1. 17. 254–278.

Hermann Antal: A cigányok nyelvismerete és nemzetiségi viszonyai.
=1895. 19. 551–568.

nyereség
Kőrösy József: A részvények árfolyam-nyereségeinek és veszteségeinek megállapításáról.
=1902. 26. 342–352.

Sz.: A munkások részesedése a nyereségben az angol iparvállalatoknál.
=1912. 36. 774–775. /K/

Az MNB nyereség- és veszteségszámlájának évi zárlata 1924. december 31-ben.
=1925. 49. 184. /KK/

Varga István: A vállalati nyereség. Adalék a vagyonmegoszlás elméletéhez.
=1930. 54. 165–206.

nyersanyag
A német nyersanyagtermelés.
=1913. 37. 825–828. /K/

Pálinkás András: A hazai nyersanyagok jelentősége textiliparunkban.
=1933. 57. 548–567.

Kecső István: Elvek és célok a magyar nyeranyaggazdálkodásban.
=1937. 61. 676–681. /K/

Pálinkás András: Olajosmagvaink jelentősége az ipar nyersanyagellátásában.
=1938. 62. 277–286. /K/

Claparčde, A. de: Gazdasági telítettségi fok és nyersanyag-termelés.
=1938. 62. 615. /K/

Storm, Ernst: Újabb nyersanyagproblémák.
=1942. 66. 752–757. /K/

nyersvas-termelés
B. G.: A világ nyersvas- és acéltermelése.
=1923. 47. 245. /KK/

Nyitra vármegye
Thuróczy Károly: Nyitra vármegye közgazdasági és közművelődési állapota. 1–2.
=1895. 19. 780–812., 873–901.

Nyugat-Európa
Újlaki Nagy Árpád: A nyugat-európai nagyélettér.
=1944. 68. 206–218.

Nyugat-Macedónia
Németh József: Ó-Szerbia és Nyugat-Macedónia városai.
=1918. 42. 233–257.

nyugdíjbiztosítás
FF.: A francia munkaadók közreműködése a munkások nyugdíjbiztosítása körében.
=1899. 23. 44–49. /K/

nyugdíjpénztár
Goldziher Károly: A vállalati nyugdíjpénztárak helyzetének megítélése.
=1936. 60. 202–206. /K/

Ogulin–Knín-i vasút
Szegh Dezső: A dalmát vasúti összeköttetés. (Az Ogulin–Knin-i és az unavölgyi vasút.)
=1910. 34. 611–624.

oknyomozó statisztika
Szentiványi Ferenc: Nagybecskerek város fejlődése és jelentősége. Tanulmány az oknyomozó statisztika köréből. 1–2.
=1911. 35. 22–45., 101–121.

oktatás
Havas Miksa: Kereskedelmi szakoktatásunk reformja.
=1893/1. 17. 302–317.

Jekelfalussy József: Az államtudományok oktatása és állami életünk igényei.
=1894. 18. 1–12.

Rodiczky Jenő: A mezőgazdaságtan oktatása a jog és államtudományi kar keretében.
=1894. 18. 126–130.

Hajdú László: Népoktatásunk állapota.
=1895. 19. 817–835. /K/

Holló István: A közoktatási ügy néhány kérdése statisztikai világításban. 1–3.
=1896. 20. 213–222., 283–310., 421–444. /K/

R.: Közoktatásügyi jelentés az Amerikai Egyesült Államokban.
=1897. 21. 576–578. /K/

R.: A siketnémák oktatása.
=1897. 21. 818–821.

Teleki Sándor: Kereskedelmi oktatás Japánban.
=1900. 24. 394–395. /K/

Sigmond Andor: Mezőgazdasági szakoktatásunk. 1–3.
=1910. 34. 2–24., 105–114., 163–186.

Államtudományi továbbképzés.
=1911. 35. 441–442. /K/

A gazdasági szakoktatás Budapest székesfőváros iskoláiban az 1910/11. iskolaévben.
=1911. 35. 640–642. /K/

Sugár Ignác: Közgazdasági egyetem.
=1912. 36. 92–98.

Sch.: A községi és szociális közigazgatás főiskolája.
=1913. 37. 211. /K/

Varró István: A német kereskedelmi főiskolák.
=1913. 37.236–260.

Tonelli Sándor: Érdekképviseleti tisztviselők képzése. 1–2.
=1913. 37. 261–267., 330–334.

Balogh Elemér: A közgazdasági egyetem.
=1913. 37. 268–276.

Vágó József: Érdekképviseleti tisztviselők képzése.
=1913. 37. 715–719.

Varró István: Adatok a főiskolai gazdasági oktatás kérdéséhez. 1–3.
=1914. 38. 704–769.; 1915. 39. 48–129., 169–197.

Sch.: Iparoktatásunk az 1912–1914. években.
=1915. 39. 543–547. /K/

Lengyel Samu: Könyvrevizorok képzése.
=1917. 41. 244–261.

Kováts S. János: Mezőgazdasági szakoktatás.
=1917. 41. 871–878. /K/

Barcza Imre: Ipari szakiskoláink fejlesztése.
=1918. 42. 736–739. /K/

Méhely Kálmán: A közgazdasági oktatás fejlődése.
=1920. 44. 711–713. /K/

Méhely Kálmán: A közgazdaságtan és a szociológia oktatása a középiskolában.
=1921. 45. 389–407.

Matlekovits Sándor: ’A közgazdaságtan és a szociológia oktatása a középiskolában’ című előadás vitájának összefoglalója.
=1921. 45. 407–410.

Zelovich Kornél: A technikai oktatás reformja.
=1921. 45. 473–483.

Laurentzy Vilmos: A mezőgazdasági szakoktatás.
=1927. 51. 246–251. /K/

Éber Ernő: A mezőgazdasági oktatás elvei és módszerei.
=1934. 58. 595–615.

Vadnai Jenő: A népies mezőgazdasági szakoktatás módszerei.
=1935. 59. 569–572. /K/

Gesztelyi Nagy László: Népfőiskola.
=1940. 64. 617–632.

Verbényi László: Tanácsadók a német szakirányú iskolaszervezetben.
=1941. 65. 534–538. /K/

Egyetemi magántanári próbaelőadások.
=1947. 70. 354–360. /K/

olajos magvak
Pálinkás András: Olajosmagvak jelentősége az ipar nyersanyagellátásában.
=1938. 62. 277–286. /K/

olajtermelés
Mérei Gyula: A ’második háború’.
=1940. 64. 279–285. /K/

olasz acélipar
Az olasz acélipar.
=1912. 36. 272–273. /K/

olasz agrárpolitika
Czettler Jenő: Az olasz agrárpolitika.
=1943. 67. 761–770.

olasz földreform
Heller András: Mussolini földreformja.
=1941. 65. 16–29.

olasz kivándorlás
Rudan, Amadé: Az olasz kivándorlási törvény.
=1902. 26. 632–638. /K/

olasz korporatív pénzügy
Cottely István: Az olasz korporatív pénzügyi elmélet.
=1940. 64. 169–172. /K/

olasz közgazdasági irodalom
Földes Béla: Néhány szó az olasz közgazdasági irodalom mai munkásságáról.
=1939. 63. 478–479. /K/

olasz közgazdaságtan
Futó Mihály: Az olasz korporatív közgazdaságtan.
=1938. 62. 987–994. /K/

olasz mezőgazdaság
Ifj. Leopold Lajos: Az olasz mezőgazdaság.
=1903. 27. 696–701. /K/

Bartha Emma: Az olasz mezőgazdaság fejlesztésének irányai.
=1942. 66. 844–862.

olasz olívaolaj-termés
Az olasz olívaolajtermés 1914-ben.
=1915. 39. 566. /K/

olasz osztalékadó
Cottely István: Az olasz osztalékadók és azok nemzetközi vonatkozásai.
=1940. 64. 277–279. /K/

olasz selyemipar
Az olasz selyemipar.
=1912. 36. 525. /K/

olasz szakszervezetek
Az olasz szakszervezetek harmadik kongresszusa.
=1911. 35. 717–718. /K/

olasz váltóárfolyam
Neumann Ernő: A kivándorlás része az olasz váltó-árfolyamok emelkedésében.
=1912. 36. 21–33.

olasz valuta
Kohn Dávid: Az olasz valuta története. 1–5.
=1893/2. 3–60., 115–169., 253–305., 429–444., 495–527.

Olaszország
Fenyvessy József: Az olaszországi sztrájkok statisztikája.
=1893/2. 17. 483–490. /K/

Hajdú László – Fenyvessy József: Olaszország 1892. és 1893. évi áruforgalma.
=1894. 18. 605–610. /K/

M.: Olaszország szociálpolitikája.
=1902. 26. 214–216. /K/

Olaszország közgazdasága 1910-ben.
=1911. 35. 355–357. /K/

Tonelli Sándor: Az életbiztosítás monopóliuma Olaszországban.
=1911. 35. 377–384.

A dél-olaszországi paraszt lakosság helyzete.
=1912. 36. 342–347. /K/

P. P.: Olaszország külkereskedelme 1913-ban.
=1914. 38. 208–209. /K/

Községi üzemek Olaszországban.
=1914. 38. 541. /K/

Vidacs Gyula: Olaszország gazdasági helyzete.
=1915. 39. 416–421. /K/

Németország része Olaszország gazdasági életében.
=1916. 40. 420–421. /K/

Th. L.: Olaszország 1923–1924. évi költségvetése.
=1923. 47. 337. /K/

Óvári Papp Zoltán: Aranyvaluta Olaszországban.
=1928. 52. 162–168. /K/

Zsigmondy Kálmán – Vásárhelyi István: Olaszország hitelviszonyai.
=1930. 54. 617–640.

Bikkal Dénes: A hitelélet legújabb fejlődése Olaszországban.
=1933. 57. 690–699. /K/

Huszti Dénes: IV. Béla olaszországi vásárlásai.
=1938. 62. 737–760.

Zantini, Edmondo: Olaszország kereskedelmi flottája.
=1939. 63. 878–881. /K/

Ruffo, Luigi: Olaszország pénzügyi helyzete.
=1939. 63. 881–883. /K/

Giuglia, Giacomo: Itália és a Földközi tenger.
=1940. 64. 176–181. /K/

olcsó pénz
Balogh Tamás: Olcsó pénz mint általános orvosszer. Az amerikai pénzpolitika némely következményei.
=1935. 59. 792–799. /K/

olívaolaj
Az olasz olívaolajtermés 1914-ben.
=1915. 39. 566. /K/

órásipar
A genfi órásipar.
=1918. 42. 199–200. /K/

organikus közgazdaságtan
Futó Mihály: A gazdasági szervezet kórtana. Corrado Gini organikus közgazdaságtana.
=1938. 62. 245–267.

orosz agrárreform
Kovács Gábor: Az orosz alkotmányos mozgalmak és az agrárreform.
=1905. 29. 346–354.

orosz alapítások
Orosz alapítások 1911-ben.
=1912. 36. 602–603. /K/

orosz bankok
Horn Antal: Az orosz bank története.
=1897. 21. 289–317.

orosz föld
Rácz Gyula: Az orosz föld.
=1907. 31. 455–491.

orosz gabonatermés
Th. L.: Az orosz gabonatermés 1922-ben.
=1923. 47. 90. /KK/

orosz ipar
P. P.: A háború hatása az orosz iparra.
=1914. 38. 786. /K/

P. P.: Az orosz ipar csődje a német ipar támogatása nélkül.
=1915. 39. 130–131. /K/

orosz közgazdaságtan
Kovács Gábor: Az orosz MIR-szervezet szociálgazdaságtani értéke.
=1904. 28. 445–463.

orosz lenipar
Az orosz lenipar, 1912–1914.
=1915. 39. 566–567. /K/

Az orosz lenipar helyzete.
=1917. 41. 586–587. /K/

orosz népszámlálás
Bokor Gusztáv: Oroszország első népszámlálása, 1897.
=1897. 21. 632–638. /K/

orosz pamutipar
Az orosz pamutipar.
=1917. 41. 79–80. /K/

orosz szakszervezetek
Az orosz szakszervezeti mozgalom 1910-ben.
=1911. 35. 711–712. /K/

orosz sztrájkstatisztika
Sch.: Orosz sztrájkstatisztika, 1912.
=1914. 38. 137–138. /K/

orosz városok
H. A.: Az orosz városok pénzügyi állapota.
=1899. 23. 684–687. /K/

orosz vasút
Új fontos orosz vasutak.
=1912. 36. 273–274. /K/

Orosz vasútépítés.
=1915. 39. 555. /K/

Orosz-Lengyelország
Tonelli Sándor: Orosz-Lengyelország közgazdasága.
=1916. 40. 772–785.

Oroszország
Hajdú László: A folyamhajózás Oroszországban.
=1895. 19. 63–65. /K/

Az Orosz Birodalom zárszámadása 1910-ben.
=1911. 35. 783. /K/

Oroszország államháztartása 1912-ben.
=1912. 36. 189–192. /K/

Oroszország tojáskivitele, 1911.
=1912. 36. 604. /K/

Sz.: Sztrájkok Oroszországban.
=1913. 37. 628. /K/

Oroszország külkereskedelme 1912-ben.
=1913. 37. 696–697. /K/

Oroszországi sztrájkstatisztika.
=1913. 37. 771. /K/

Sch.: Oroszország külkereskedelme 1912-ben.
=1914. 38. 132–133. /K/

Küzdelem az éhínség ellen Oroszországban.
=1914. 38. 541–544. /K/

Oroszország külkereskedelme 1913-ban.
=1914. 38. 656–660. /K/

Sch.: Oroszország gazdasági viszonyai a háború előtt.
=1915. 39. 339–344. /K/

Hajóközlekedés Anglia és Oroszország között.
=1915. 39. 555. /K/

Oroszország vasútjai 1914-ben.
=1915. 39. 556. /K/

Oroszország bányaipara 1913–1914-ben.
=1915. 39. 565. /K/

Oroszország pénzprodukciója 1913–1914-ben.
=1915. 39. 569. /K/

Oroszország aranytermelése.
=1915. 39. 729–730. /K/

P. P.: Oroszország külkereskedelme 1915. év első felében.
=1915. 39. 793–794. /K/

P. P.: Oroszország jövő kereskedelmi politikája.
=1916. 40. 215–216. /K/

Éber Ernő: Szovjet-Oroszország mezőgazdasága 1930-ban.
=1929. 53. 667–672. /K/

Ifj. Leopold Lajos: Államosított mezőgazdaság Oroszországban.
=1939. 63. 638–644. /K/

Orsova
Szalai Béla: Fiume és Orsova szerepe tarifapolitikánkban.
=1896. 20. 329–340.

Országos Munkásbiztosító Pénztár
Andor Endre: Az Országos Társadalombiztosító Intézet jelentése jogelődje, az Országos Munkásbiztosító Pénztárnak 1927. évi működéséről.
=1930. 54. 55–60. /K/

Országos Társadalombiztosító Intézet ld. OTI

orvosok keresete
Grósz Emil: Magyarország orvosainak keresete.
=1900. 24. 216–217. /K/

osztalékadó
Cottely István: Az olasz osztalékadók és azok nemzetközi vonatkozásai.
=1940. 64. 277–279. /K/

osztálypolitika
Schiller Ottó: Középosztály-politika.
=1912. 36. 678–688.

osztrák államvasút
Az új osztrák államvasúti díjszabás.
=1910. 34. 142. /K/

osztrák árhivatal
Élelmiszerár-megállapító központ [Ausztriában].
=1911. 35. 634. /K/

osztrák csatornatervek
Hieronymi Károly: Az osztrák csatornatervek és feladataink vízi útaink fejlesztése körül.
=1901. 25. 329–350.

osztrák egyenes adó
Teleszky János: A magyar, a porosz és az osztrák egyenesadó-rendszerek. 1–2.
=1900. 24. 421–435., 501–518.

osztrák index-számok
Jankovich Béla: Osztrák és magyar index-számok 1867–1909.
=1911. 35. 745–764.

osztrák ipar
Szerződésszegés az osztrák iparjogban.
=1910. 34. 566–568. /K/

Az otthonmunka szabályozása és az osztrák ipar.
=1911. 35. 847–849. /K/

Kína gazdasági fejlődése és az osztrák ipar.
=1914. 38. 420–425. /K/

osztrák kivándorlás
Osztrák kivándorlási ankét.
=1912. 36. 606–609. /K/

osztrák költségvetés
H.: Az osztrák költségvetés.
=1900. 24. 302–303. /K/

osztrák lakásalap
Az osztrák lakásalap.
=1912. 36. 554–557. /K/

osztrák munkaközvetítés
Ausztriai munkaközvetítés.
=1911. 35. 843–845. /K/

osztrák munkásstatisztika
Az Osztrák Munkásstatisztikai Hivatal tevékenysége 1909-ben.
=1910. 34. 722–723. /K/

osztrák szakszervezetek
Az osztrák szakszervezeti kongresszus.
=1911. 35. 53–54. /K/

Az osztrák szakszervezetek 1910-ben.
=1911. 35. 850–852. /K/

Az osztrák szakszervezeti mozgalom 1911-ben.
 =1912. 36. 278–279. /K/

osztrák szociálpolitika
Osztrák szociálpolitikai törvényhozás.
=1910. 34. 366–368. /K/

Az új osztrák szociálpolitikai archívum.
=1911. 35. 376. /K/

osztrák trónbeszéd
Az osztrák trónbeszéd gazdasági programja.
=1911. 35. 644–645. /K/

osztrák vasutak
Az ausztriai vasutak 1909-ben.
=1911. 35. 535–537. /K/

Az osztrák vasutak 1911-ben.
=1913. 37. 541–544. /K/

Osztrák-Magyar Államvasutak
Th. L.: Az osztrák-magyar államvasutak adósságainak felosztása.
=1923. 47. 343. /KK/

Osztrák-Magyar Bank
Jirkovsky Sándor: Az Osztrák-Magyar Bank és az 1908-i bankankét.
=1942. 66. 44–86.

Osztrák-Magyar Monarchia
Waldmayer Károly: A monarchia jegybankja az 1878-iki reform óta.
=1893/1. 17. 472–493.

Jankovich Béla: Ázsió és áralakulás az Osztrák-Magyar Monarchiában 1867–97-ig, vonatkozással a világpiac viszonyaira. 1–3.
=1899. 23. 453–492., 567–588., 623–670.

Kármán Elemér: Az Osztrák-Magyar Monarchia eladósodásához.
=1900. 24. 145–147. /K/

A Magyar-Osztrák Monarchia külkereskedelmi forgalma a XX. század elején. 1–2.
=1903. 27. 97–120., 196–221.

Az Osztrák-Magyar Monarchia állatkereskedelme.
=1910. 34. 363–364. /K/

Az Osztrák-Magyar Monarchia vasipara.
=1911. 35. 783–785. /K/

Az Osztrák-Magyar Monarchia és a Németbirodalom kereskedelmi forgalma 1910-ben.
=1912. 36. 616–617. /K/

Sz. L.: A monarchia pénzügyi harckészültsége.
=1914. 38. 647–649. /K/

B. G.: A volt monarchia államadósságai.
=1923. 47. 244. /KK/

osztrák-magyar vámterület
Balkányi Béla: Gabonaárak alakulása 1906 óta az osztrák-magyar vámterületen.
=1915. 39. 501–514.

OTI
Andor Endre: Az Országos Társadalombiztosító Intézet jelentése jogelődje, az Országos Munkásbiztosító Pénztárnak 1927. évi működéséről.
=1930. 54. 55–60. /K/.

Bikkal Dénes: A gazdasági élet alakulása az Országos Társadalombiztosító Intézet évi jelentésének tükrében.
=1934. 58. 66–67. /K/

Bikkal Dénes: Az Országos Társadalombiztosító Intézet 1933. évi működése.
=1934. 58. 619–621. /K/

Bikkal Dénes: Az OTI és a MABI 1935. évi működése.
=1936. 60. 766–769. /K/

Ottawa
Éber Ernő: Kékkönyv az ottawai konferenciáról.
=1933. 57. 101–109. /K/ 

otthonmunka
Illés.: Magyar háziipar és budapesti otthoni munka.
=1909. 33. 357–359. /K/

Otthonmunka kongresszus.
=1911. 35. 54–56. /K/

Berlini német otthonmunka-kongresszus.
=1911. 35. 128–130. /K/

Belga otthonmunka-törvénytervezet.
=1911. 35. 366–369. /K/

Az otthonmunka szabályozása és az osztrák ipar.
=1911. 35. 847–849. /K/

otthonmunkások
A svájci otthonmunkások gazdasági és társadalmi viszonyai.
=1912. 36. 280–281. /K/

Magyar otthonmunkás fölvétel.
=1913. 37. 50–51. /K/

óvadék
Sch.: Francia törvény az alkalmazottak óvadékáról.
=1914. 38. 675–676. /K/

ökonómia
Takaróné Gáll Beatrix: A tiszta ökonómia és az univerzálizmus viszonya.
=1933. 57. 745–784.

Csikós-Nagy Béla: A gazdálkodás (ökonómia) tanának új megalapozása.
=1939. 63. 244–268.

ökonomikus statika
Petricskó Miklós: Az ökonomikus statika alapelvei.
=1918. 42. 567–572.

önálló gazdaság
Árkövy Richárd: Az önálló gazdasági berendezkedés előfeltételei.
=1905. 29. 321–336.

önálló vámterület
Katona Sándor: Vámpolitikai nehézségek az önálló vámterületen.
=1905. 29. 278–295.

önellátás
Éber Ernő: Az önellátási törekvés eredményei és határai Németországban.
=1938. 62. 820–827. /K/

Sorbi, Walter: A korporativizmus és az önellátás a mai történelmi időkben.
=1940. 64. 379–382. /K/

önfinanszírozás
Recensor: A közgazdaság önfinanszírozásának problémája a szovjetgazdaságban.
=1944. 68. 351–355. /K/

öngyilkosság
Kisléghi Nagy Dénes: Az öngyilkosság okairól.
=1932. 56. 124–134. /K/

önkormányzat
Exner Kornél: Az önkormányzat adóterhe Magyarországon.
=1904. 28. 895–906.

öntözés
Vécsey Loránd: Törvény a közérdekű öntöző csatornák létesítéséről.
=1901. 25. 43–48.

Ereky Károly: Az öntözés közgazdasági előkészítése.
=1938. 62. 700–719.

öregségi biztosítás
Bikkal Dénes: Kereskedők és iparosok öregségi biztosítása.
=1937. 61. 332–348.

Kovrig Béla: A mezőgazdasági öregségi biztosítás.
=1938. 62. 59–92.

Bikkal Dénes: Kereskedők és kézművesek öregségi biztosítása külföldön.
=1940. 64. 479–493.

Frisch Ferenc: A felvidéki és kárpátaljai rokkantsági, öregségi és haláleseti kötelező biztosítás rendezése.
=1940. 64. 883–923.

őrlési forgalom
Fekete Ignác: Az őrlési forgalom.
=1900. 24. 595–610.

Gärtner Henrik: A budapesti malmok jövedelmezősége és az őrlési forgalom.
=1910. 34. 775–795.

örökjáradék
Czeisler Emil: A francia örökjáradék törlesztése.
=1900. 24. 633–634. /K/

öröklési jog
Mattyasovszky Miklós: A polgári törvénykönyv tervezetének öröklési joga, gazdasági és társadalompolitikai szempontból.
=1901. 25. 502–519.

Baross János: A schleswig-holsteini parasztbirtokok törzsöröklési joga.
=1902. 26. 657–669.

Beck Salamon: Örökjog és köteles rész.
=1911. 35. 667–673.

örökösödés
Gopcsa László: Közgazdaságunk és a vegyes örökösödési rendszer.
=1902. 26. 53–57. /K/

Fellner Frigyes: A törzsörökösödés és a magyar földbirtok.
=1903. 27. 667–675.

összeomlási elmélet
Lipták László: Az összeomlási elmélet fejlődése és bírálata.
=1932. 56. 757–791.

ötéves terv
Csanády György: Az ötéves terv a Szovjetunióban 1928–1933.
=1931. 55. 514–517. /K/

Judik József: Az ötéves terv közgazdasági és pénzügyi szempontból.
=1938. 62. 347–366.

Domanovszky Ákos: A magyar ötéves tervről.
=1938. 62. 963–981.

Tóth József: Az új pénzpolitika és az ötéves magyar terv. Megjegyzés Domanovszky Ákos tanulmányára.
=1939. 63. 106–114. /K/

Jirkovsky Sándor: Pénzintézeteink és az ötéves terv.
=1940. 64. 494–502.

pályaválasztás
Somogyi Manó: A pályaválasztási tanácsadás.
=1922. 46. 293–336.

Andor Endre: A pályaválasztási tanácsadás szervezése.
=1926. 50. 589–601.

pamutipar
Az orosz pamutipar.
=1917. 41. 79–80. /K/

Panama-csatorna
A Panama-csatorna jövője.
=1913. 37. 54–56. /K/

A Panama-csatorna sorsa.
=1914. 38. 204–205. /K/

Pap Dezső
J. J.: Pap Dezső (1871–1930). Nekrológ.
=1930. 54. 735–738. /K/

Papen-terv
Prileszky Pál: A Papen-terv.
=1932. 56. 814–819. /K/

papírpénz
Az Egyesült Államok papírpénz-reformja.
=1911. 35. 533–535. /K/

Jankovich Béla: A papírpénz inflációja és értéke az utolsó évtized tapasztalatai alapján.
=1925. 49. 3–126.

papírstatisztika
Nemzetközi papírstatisztika.
=1911. 35. 630–632. /K/

paprikatermelés
Tóth Jenő: A paprikatermelés újabb szabályozása.
=1934. 58. 274–277.

parasztbirtokok
Baross János: A schleswig-holsteini parasztbirtokok törzsöröklési joga.
=1902. 26. 657–669.

Farkas Geiza: A parasztbirtok és a hitbizomány.
=1914. 38. 289–297.

parasztok
Ifj. Leopold Lajos: Parasztgyermekeink és a tehéntej.
=1905. 29. 355–369.

Szeberényi Lajos Zs.: A parasztkérdés a skandináv népeknél, különösen a dánoknál.
=1907. 31. 793–805.

A dél-olaszországi paraszt lakosság helyzete.
=1912. 36. 342–347. /K/

Ifj. Reitzer Béla: Parasztkérdés és szociográfia.
=1936. 60. 334–338. /K/

parcellaminimum
Sebess Dénes: Földbirtokminimum és parcellaminimum.
=1909. 33. 809–826.

Pareto, Vilfredo
Theiss Ede: Statisztikai törvényszerűség a jövedelemeloszlásban. (Pareto törvénye.)
=1935. 59. 1–38.

Kuffler Ervin: Észrevételek Vilfredo Pareto társadalomtanához.
=1942. 66. 742–751.

Párizs
Navratil Ákos: A közgazdaságtan a párizsi kiállításon.
=1900. 24. 840–862.

Párizsi áruházak.
=1912. 36. 119–122. /K/

Párizs tengeri kikötője.
=1912. 36. 274–275. /K/

Nemzetközi vámkongresszus Párizsban.
=1912. 36. 624. /K/

Tomaschoff Albert: A drágaság kérdése a párizsi statisztikai társaságban.
=1914. 38. 402–406. /K/

Tomaschoff Albert: A lakáskérdés megoldásának egy érdekes kísérlete Párizsban.
=1914. 38. 671–673. /K/

Guothfalvy Dorner Zoltán: A párizsi racionalizálási kongresszus.
=1929. 53. 747–754. /K/

parlamenti ellenőrzés
Hajnal Henrik: Az államháztartás parlamenti ellenőrzésének módszerei.
=1928. 52. 860–874.

Párniczky Ede
Párniczky Ede (1890–1947). Nekrológ.
=1947. 70. 345. /K/

passzív kereskedelmi mérleg
Wekerle Sándor: A passzív kereskedelmi mérlegről.
=1913. 37. 74–91.

A passzív kereskedelmi mérlegről.
=1913. 37. 285–286. /K/

Móricz Miklós: Külkereskedelmi mérlegünk passzivitása.
=1914. 38. 605–616.

Peking
A Moszkva–pekingi vasút.
=1912. 36. 703–705. /K/

pellagra
Farkas Jenő: A pellagra gazdasági okai.
=1898. 22. 773–785. /K/

pengő
Kádas Kálmán: A piaci fogyasztási volumen alakulása a pengő bevezetése óta. 1926–1938.
=1939. 63. 794–817.

pénz
Beck Dénes: A pénz megdrágulásának oka.
=1906. 30. 33–39.

Szana Zsigmond: A háború kihatásai a pénz lényegére.
=1915. 39. 145–151.

Rényi Artúr: Észrevételek a pénz lényegének kérdéséhez.
=1915. 39. 390–399.

Makai Ernő: A pénz értékállandóságának problémája. 1–2.
=1916. 40. 456–469., 592–621.

Ifj. Weiss Vilmos: Háborús pénzviszonyok, különös tekintettel a pénzbőségre. A pénzintézetek alaptőkeemelése.
=1917. 41. 564–576.

Dréhr Imre: Pénzünk és gazdasági politikánk nemzetközi kérdései.
=1923. 47. 295–302.

Hevesy László: A francia frank stabilizálása.
=1927. 51. 442 –466.

Neubauer Gyula: A pénz és a hitel a gazdasági forgalomban.
=1930. 54. 1–31.

Prileszky Pál: Az angol font sorsa.
=1932. 56. 26–41.

Mészárovits Tibor: A csehkorona devalvációjának gazdasági következményei.
=1936. 60. 206–213. /K/

Balás Károly: A pénz és az arany mai problémája.
=1939. 63. 372–387.

Raab A. András: A munkapénz bírálata.
=1941. 65. 348–355. /K/

Raab A. András: Mi határozza meg a pénz vásárló erejét?
=1942. 66. 24–43.

Balás Károly: Nemzetközi pénz.
=1943. 67. 437–443.

Szívós István: A pénz szubjektív értékelésének számszerű jelentése.
=1943. 67. 499–542.

Domány Gyula: Az angol font küzdelmei.
=1947. 70. 346–354. /K/

pénzbeli jövedelemeloszlás
Balás Károly: A mai pénzbeli jövedelemeloszlás alapvázlata.
=1939. 63. 1–10.

pénzdinamika
Pikler Endre: A pénzdinamikai irány s a mechanikai analógiák.
=1933. 57. 92–101. /K/

Theiss Ede: A termelés és a pénz dinamikája.
=1935. 59. 613–640.

pénzelmélet
Heller Farkas: A pénzelmélet fejlődése.
=1921. 45. 196–222.

Tunyogi Szücs Kálmán: Gondolatok a társadalmi pénzelméletről.
=1923. 47. 303–317.

Pikler Endre: A kinetikai pénzelmélet rövid alapvetése.
=1932. 56. 81–106.

pénzérték
Schlesinger Károly: A pénzérték háborús változása.
=1916. 40. 168–184.

Balás Károly: Megjegyzések két új pénzértékelméletről.
=1917. 41. 157–166.

Judik József: Knapp elmélete és a pénzérték problémája.
=1918. 42. 185–197.

Th. L.: A francia frank nemzetközi értékének alakulása.
=1923. 47. 672. /KK/

Jankovich Béla: A papírpénz inflációja és értéke az utolsó évtized tapasztalatai alapján.
=1925. 49. 3–126.

Vermes Andor: A pénzérték ’jövedelem’-elmélete.
=1930. 54. 367–377.

Major Róbert: Pénzérték és államháztartás.
=1937. 61. 223–250.

Balás Károly: Pénzérték és pénzromlás.
=1941. 65. 289–297.

Balás Károly: A pénzérték kérdéséhez.
=1942. 66. 401–416.

Balás Károly: Pénzérték, adó és jogrend.
=1943. 67. 885–893.

Fábián Tibor: Infláció és pénzérték.
=1947. 70. 291–313.

pénzgazdaság
Blum Brúnó: Pénzgazdaságunk és a vidéki intézetek.
=1899. 23. 740–764.

pénzintézetek
Ullmann Jenő: Az oláh nemzetiségi pénzintézetek.
=1893/2. 17. 699–704.

Sugár Ignác: Pénzintézetek reformja.
=1899. 23. 403–425.

Blum Brúnó: Pénzgazdaságunk és a vidéki intézetek.
=1899. 23. 740–764.

Havas Miksa: A pénzintézetek ellenőrzése tekintettel a biztosító társaságokra.
=1901. 25. 212–222.

Vita a pénzintézetek, illetőleg biztosító-társaságok ellenőrzéséről.
=1901. 25. 237–238. /K/

Éber Antal: A fővárosi pénzintézetek 1900-ban.
=1901. 25. 351–358.

Kőrösy József: A fővárosi pénzintézetek statisztikája.
=1901. 25. 539–540. /K/

Bánfi Oszkár: A budapesti pénzintézetek üzleteredményei az 1902. évben. 1–2.
=1903. 27. 448–462., 526–556.

Bánfi Oszkár: A budapesti pénzintézetek üzleteredményei 1903-ban.
=1904. 28. 675–682.

A nemzetiségi pénzintézetek.
=1904. 28. 864–867. /K/

Bodor Antal: A erdélyrészi pénzintézetek.
=1904. 28. 923–937.

Bánfi Oszkár: A pénzintézeti betétek megadóztatása Magyarországon.
=1905. 29. 115–133.

Bánfi Oszkár: A budapesti pénzintézetek üzleteredményei 1904-ben.
=1905. 29. 337–345.

Éber Antal: A pénzintézetek revíziójáról.
=1911. 35. 795–805.

A pénzintézetek revíziója. Vita.
=1912. 36. 55–65. /K/

Vita a pénzintézetek revíziójáról.
=1912. 36. 209–216. /K/

Bánfi Oszkár: A pénzintézeti reform.
=1914. 38. 390–395.

Ifj. Weiss Vilmos: Háborús pénzviszonyok, különös tekintettel a pénzbőségre. A pénzintézetek alaptőkeemelése.
=1917. 41. 434–443.

Pénzintézeteink és a közérdek.
=1922. 46. 107–108. /K/

Th. L.: Jugoszlávia pénzintézetei.
=1923. 47. 443. /KK/

Hajdrik Sándor: A pénzintézetek valuta- és értékpapírtárcája az infláció idején.
=1926. 50. 796–801. /K/

Varga István: A jelentősebb budapesti pénzintézetek helyzete az 1927. évi mérlegek adatainak tükrében.
=1928. 52. 444–485.

Künsztler Zoltán: Pénzintézeteink újabb záloglevélkibocsátásai.
=1929. 53. 345–357.

Ács László: A pénzintézeti koncentrációról.
=1936. 60. 316–333.

Tormay Aurél: A magyar pénzintézetek helyzete Szlovákiában.
=1938. 62. 424–434.

Jirkovsky Sándor: Pénzintézeteink a húszas évek fellendülése után.
=1940. 64. 361–371.

Jirkovsky Sándor: Pénzintézeteink és az ötéves terv.
=1940. 64. 494–502.

Posch Károlyné: Az első magyar pénzintézetek vagyonkezelése és nyilvántartása.
=1941. 65. 900–907. /K/

Jirkovsky Sándor: Pénzintézeteink múlt évi üzleteredménye.
=1942. 66. 256–261. /K/

pénzkezelés
Körmendy József: A M. Kir. Postatakarékpénztár szerepe a közpénzek kezelésében.
=1926. 50. 771–784.

pénzpiac
Buday Gyula: A new-yorki értéktőzsde és pénzpiac.
=1928. 52. 363–366. /K/

Buday Kálmán: Magyarország a nemzetközi pénzpiacon.
=1929. 53. 556–574.

Judik József: A Federal Reserve Board 1928. évről szóló jelentése.
=1929. 53. 580–584. /K/

Buday Kálmán: Magyarország és az utódállamok helyzete a nemzetközi pénzpiacon.
=1931. 55. 472–504.

pénzpolitika
Balogh Tamás: Olcsó pénz mint általános orvosszer. Az amerikai pénzpolitika némely következményei.
=1935. 59. 792–799. /K/

Vogel, Hugo Emanuel: A könyvpénzforgalom pénz- és hitelpolitikai hatásai.
=1938. 62. 185–190.

Tóth József: Az új pénzpolitika és az ötéves magyar terv. Megjegyzés Domanovszky Ákos tanulmányára.
=1939. 63. 106–114. /K/

Ifj. Boér Elek: Háborús pénzpolitika és pénzügy 1914–15-ben és 1939–40-ben.
=1940. 64. 444–478.

Stucken Rudolf: Pénzpolitika és teljes foglalkoztatottság.
=1941. 65. 1–15.

pénzreform
Az Egyesült Államok papírpénz-reformja.
=1911. 35. 533–535. /K/

Markovits Jenő: A szocialista állam pénzreformja.
=1948. 71. 39–53.

pénzrendszer
Domány Gyula: A Szovjetunió pénzrendszere és hitelrendszere.
=1949. 72. 73–78. /K/

pénzromlás
Balás Károly: Pénzérték és pénzromlás.
=1941. 65. 289–297.

pénztörténet
Hóman Bálint gyűjt.: A középkori magyar pénztörténet bibliográfiája (1597–1913).
=1914. 38. 328–338.

pénzügy
Hajdú László: A bajor községek pénzügyi viszonyai 1890-ben.
=1894. 18. 322–325. /K/

Pólya Jakab: A kereskedelem, pénz és hitelügy a kiállításon.
=1896. 20. 461–481.

H. A.: Az orosz városok pénzügyi állapota.
=1899. 23. 684–687. /K/

Exner Kornél: Az exlex a pénzügyi jog szempontjából.
=1903. 27. 333–352.

Vita az exlexről a pénzügyi jog szempontjából.
=1903. 27. 477–479. /K/

Dénes István: Budapest székesfőváros pénzügyeinek rendezése.
=1907. 31. 73–92.

Dénes István: Budapest községi pénzügyi helyzetének javítása.
=1907. 31. 377–394.

Ifjútörök fináncpolitika.
=1911. 35. 358–360. /K/

Berlin pénzügyi és adópolitikája.
=1911. 35. 360–363. /K/

A Balkánállamok pénzügyei.
=1913. 37. 689–695. /K/

Sz. L.: A monarchia pénzügyi harckészültsége.
=1914. 38. 647–649. /K/

Vágó János: Állami pénzügyünk problémái.
=1918. 42. 274–248.

Magyarország pénzügyei. MKT-ankét. Matlekovits Sándor elnöki megnyitója.
=1920. 44. 247–248.

Magyarország pénzügyei. MKT-ankét. Teleszky János előadása.
 =1920. 44. 248–282.

Magyarország pénzügyei. MKT-ankét. Éber Antal előadása.
=1920. 44. 283–302.

Magyarország pénzügyei. MKT-ankét. Wekerle Sándor előadása.
=1920. 44. 303–315.

Magyarország pénzügyei. MKT-ankét. Wickenburg Márk előadása.
=1920. 44. 315–321.

Magyarország pénzügyei. MKT-ankét. Jankovich Béla előadása.
=1920. 44. 321–332.

Magyarország pénzügyei. MKT-ankét. Neumann Károly előadása.
=1920. 44. 333–348.

Magyarország pénzügyei. MKT-ankét. Exner Kornél előadása.
=1920. 44. 348–370.

Magyarország pénzügyei. MKT-ankét. Szekula Gyula előadása.
=1920. 44. 371–376.

Magyarország pénzügyei. MKT-ankét. Ajtay József előadása.
=1920. 44. 376–395.

Magyarország pénzügyei. MKT-ankét. Lakatos Gyula előadása.
=1920. 44. 395–408.

Magyarország pénzügyei. MKT-ankét. Méhely Kálmán előadása.
=1920. 44. 408–423.

Magyarország pénzügyei. MKT-ankét. Görög Frigyes előadása.
=1920. 44. 424–440.

Magyarország pénzügyei. MKT-ankét. Teleszky János előadása.
=1920. 44. 441–467.

Magyarország pénzügyei. MKT-ankét. Éber Antal előadása.
=1920. 44. 467–473.

Magyarország pénzügyei. MKT-ankét. Matlekovits Sándor elnöki zárszava.
=1920. 44. 473–476.

Magyarország pénzügyei. MKT-ankét. Függelék. Pénzügyi politikánk reformja. Hadik János írásbeli hozzászólása.
=1920. 44. 477–493.

Kállay Tibor: Magyarország jelenlegi állampénzügyi helyzete.
=1920. 44. 494–514.

Matlekovits Sándor: A nemzetgyűlés működése pénzügyi szempontból.
=1922. 46. 382–426.

Th. L.: Svájc pénzügyi helyzete 1913–1923.
=1923. 47. 377. /KK/

Mahler Sándor: Erkölcs és pénzügyek.
=1925. 49. 226–246.

Tóth Jenő: A földbirtokreform pénzügyi lebonyolítása.
=1932. 56. 329–333. /K/

Prion, Willy: Német hitel- és pénzügypolitikai kérdések.
=1938. 62. 1–13.

Judik József: Az ötéves terv közgazdasági és pénzügyi szempontból.
=1938. 62. 347–366.

Cottely István: Az olasz korporatív pénzügyi elmélet.
=1940. 64. 169–172. /K/

Ifj. Boér Elek: Háborús pénzpolitika és pénzügy 1914–15-ben és 1939–40-ben.
=1940. 64. 444–478.

Éber Antal: Széchenyi és a pénzügyek.
=1941. 65. 237–255.

Balás Károly: Korszerű pénzügyi gondok.
=1941. 65. 937–945.

Balás Károly: Háborús pénzügyek.
=1942. 66. 813–821.

Vajta György: A nagyhatalmak háborús pénzügyei.
=1943. 67. 771–814.

Recensor: Az első négy háborús év pénzügyei.
=1944. 68. 223–226. /K/

Gidófalvy Elemér: A Szovjetunió pénzügyi és hitelrendszere.
=1947. 70. 84–97. /K/

pénzügyi bizottság
Buday Kálmán: A népszövetségi pénzügyi bizottság jelentése.
=1931. 55. 709–722. /K/

pénzügyi etika
Balás Károly: Pénzügyi etika.
=1935. 59. 137–153.

pénzügyi helyzet
R.: Románia pénzügyi helyzetéről.
=1899. 23. 803–810. /K/

Szende Gyula: Japán gazdasági és pénzügyi helyzete.
=1905. 29. 660–665. /K/

P. P.: A háború költségei és a hadviselő államok pénzügyi helyzete.
=1916. 40. 133–136. /K/

Ruffo, Luigi: Olaszország pénzügyi helyzete.
=1939. 63. 881–883. /K/

pénzügyi igazgatás
Róka József: Pénzügyi igazgatásunk reformja.
=1900. 24. 462–467.

Harmos Zoltán: A pénzügyi igazgatás reformja.
=1901. 25. 261–272.

pénzügytan
Heller Farkas: Balás Károly pénzügytana.
=1937. 61. 161–164.

Nőtel Rudolf: De Viti de Marco pénzügytani rendszere.
=1937. 61. 668–676. /K/

pénzválság
Neubauer Gyula: A pénz válsága.
=1918. 42. 710–727.

pénzviszonyok
Jankovich Béla: A jelenlegi pénzviszonyainkról.
=1900. 24. 147–150. /K/

Pest
Horváth Jenő: A pesti angol konzulátus kérdése. 1841–1848.
=1927. 51. 776–785.

Pesti Hazai Első Takarékpénztár
Éber Antal: Pesti Hazai Első Takarékpénztár.
=1939. 63. 958–960. /K/

petróleum
Sz.: Petróleummonopólium Németországban.
=1912. 36. 848–850. /K/

Sch.: Az Egyesült Államok petróleumtermelése 1914-ben.
=1915. 39. 433. /K/

Amerika petróleumtermelése 1913–1914-ben.
=1915. 39. 565. /K/

Kínai petróleumelőfordulások.
=1915. 39. 567. /K/

piac
Jankovich Béla: A drágaság hazánkban és a világpiac helyzete.
=1922. 46. 1–27.

Sibelka-Perleberg Artúr: A magyar liszt a világpiacon.
=1927. 51. 361–366. /K/

Rácz Jenő: A távolabbi piacok jelentősége a magyar kivitelben.
=1937. 61. 253–259. /K/

Rácz Jenő: A prognózis lehetősége és feladatai a sertéspiacon.
=1938. 62. 93–134.

Kádas Kálmán: A piaci fogyasztási volumen alakulása a pengő bevezetése óta. 1926–1938.
=1939. 63. 794–817.

Éber Ernő: A mezőgazdasági üzemnagyság-csoportok része a piac ellátásában.
=1940. 64. 62–66. /K/

Kádas Kálmán: Az áralakulás irányítása és a piaci egyensúly. 1–2.
=1941. 65. 590–627., 717–774.

Éber Ernő: A tengerentúli gabonatermés és gabonapiac figyelemmel az európai gabonatermelésre.
=1944. 68. 70–74. /K/

platina
Óvári Papp Zoltán: Alkalmas-e az ezüst vagy a platina az arany pótlására?
=1931. 55. 226–230. /K/

polgári törvénykönyv
Mattyasovszky Miklós: A polgári törvénykönyv tervezetének öröklési joga, gazdasági és társadalompolitikai szempontból.
=1901. 25. 502–519.

Rósa Ferenc: A magyar általános polgári törvénykönyv tervezetének közgazdasági jelentősége.
=1903. 27. 269–309.

politika
Bálint Imre: Az 1899-iki év. (Politikai és gazdasági élet.)
=1900. 24. 41–47.

Dékány István: Kereskedelmi imperializmus a német világpolitikában.
=1916. 40. 335–354.

Pontus-mellék
Téglás Gábor: Régi súlymértékek. (A Daciával kereskedelemben állott aldunai és pontusmelléki görög gyarmatok kereskedelmi súlymértékei időszámításunk első századában.)
=1907. 31. 416–421. /K/

Poore, George Vivian
Sassy János: George Vivian Poore (1848–1904). Nekrológ.
=1905. 29. 200–203. /K/

Popovics Sándor
Korányi Frigyes: Emlékbeszéd Popovics Sándorról.
=1935. 59. 453–467.

Poroszország
Dr.–: A vegyes házasságok termékenysége Poroszországban.
=1893/1. 17. 224–228. /K/

Vargha Gyula – Kovács Aladár – Hajdú László: Poroszország népessége anyanyelv szerint.
=1894. 18. 74–75. /K/

Hajdú László: Az ingatlan birtok megterheltetése Poroszországban.
=1894. 18. 824–826. /K/

Hajdú László: Poroszország takarékpénztárai az 1892-ik évben.
=1894. 18. 1210–1218. /K/

Hajdú László: Az erdőterület és annak tulajdoni viszonyai Poroszországban.
=1895. 19. 281–283. /K/

Hajdú László: Az árverésen eladott mezőgazdasági területek Poroszországban.
=1895. 19. 909–911. /K/

Teleszky János: A magyar, a porosz és az osztrák egyenesadó-rendszerek. 1–2.
=1900. 24. 421–435., 501–518.

Milhoffer Sándor: Járadékbirtokok alakítása Poroszországban 1899-ben.
=1900. 24. 548–552. /K/

Poroszország húsbevitele 1910-ben.
=1912. 36. 204–205. /K/

Az 1911-iki porosz állatszámlálás.
=1912. 36. 509–511. /K/

Poroszországi belső telepítés 1913-ban.
=1914. 38. 359–360. /K/

A porosz állat- és gyümölcsszámlálás.
=1914. 38. 399–401. /K/

Tunyogi Szücs Kálmán: A hitbizományi reform és a porosz példa.
=1929. 53. 744–747. /K/

Portugália
Portugália államháztartása 1912/13-ban.
=1912. 36. 193. /K/

posta
Dencz Ákos: A Németbirodalom új (postai) csekkrendszere.
=1908. 32. 233–247.

M. Kir. Postatakarékpénztár.
=1910. 34. 70–71. /K/

V–cs.: Postatakarékpénztár az Egyesült Államokban.
=1910. 34. 652–653. /K/

A nemzetközi postacsekkforgalom.
=1911. 35. 530–533. /K/

A Magyar Királyi Postatakarékpénztár 1910-ben.
=1911. 35. 639–640. /K/

A német birodalmi posta tevékenysége.
=1912. 36. 270–271. /K/

Körmendy József: A M. Kir. Postatakarékpénztár szerepe a közpénzek kezelésében.
=1926. 50. 771–784.

Halász Tibor: Az utódállamokkal kötött postatakarékpénztári egyezményről.
=1930. 54. 914–918. /K/

pótadózás
Papp Antal: A községi pótadózás és reformja.
=1913. 37. 793–809.

Pozsony
A Pozsony és Győr közötti vízművek.
=1911. 35. 539–541. /K/

Illés Imre: Egy pozsonyi hivatalnok-család háztartási számadása.
=1913. 37. 563–576.

Prion, Willy
Heller Farkas: Willy Prion (1879–1939). Nekrológ.
=1939. 63. 477. /K/

prognózis
Rácz Jenő: A prognózis lehetősége és feladatai a sertéspiacon.
=1938. 62. 93–134.

progresszív adó
Pozsonyi Gábor: Progresszív adótarifák vizsgálata.
=1934. 58. 480–506.

Proudhon
Földes Béla: Proudhon.
=1910. 34. 663–693.

pszichológia
Balás Károly: A nemesércek és a kapitalisztikus fizetési biztonság értékelésének pszichológiája.
=1916. 40. 445–455.

racionalizálás
Jacobi Olivér: Európa racionalizálása.
=1928. 52. 209–224.

Guothfalvy Dorner Zoltán: Racionalizálás és gazdaságpolitika.
=1928. 52. 669–698.

Guothfalvy Dorner Zoltán: A párizsi racionalizálási kongresszus.
=1929. 53. 747–754. /K/

Kallós Artúr: A racionalizálás határai.
=1931. 55. 581–591.

Viener András: A racionalizálás útjai Csonkamagyarországon.
=1932. 56. 42–47. /K/

racionalizmus
Kovrig Béla: Racionalizmus a gazdaságpolitikában.
=1926. 50. 759–770.

Raiffeisen-féle kölcsönpénztár
Fenyvessy József: A Raiffeisen-féle kölcsönpénztárak Ausztriában.
=1897. 21. 639–644. /K/

Ráth Zoltán
Vizaknai Antal: Ráth Zoltán (1863–1902). Nekrológ.
=1902. 26. 653–656.

reálérték
Kádas Kálmán: Fogyasztásra szánt jövedelmek összehasonlítása reálértékben.
=1936. 60. 25–55.

reciprocitás
Az észak-amerikai Egyesült Államok vámpolitikája és a reciprocitás. 1–2.
=1902. 26. 450–462., 618–624.

Berényi Pál: A legtöbb kedvezés és a reciprocitás.
=1908. 32. 73–89.

REFA munkarendszer
Reményi József: A Bedaux és a REFA munkarendszerek és összehasonlító bírálatuk.
=1943. 67. 1104–1117. /K/

regressziós analízis
Székely Gábor: Regressziós analízis a gazdasági kutatásban.
=1948. 71. 54–74.

Reichsbahn-Gesellschaft
D. Á.: A ’Reichsbahn-Gesellschaft’ helyzete a Dawes-terv alapján.
=1925. 49. 181–182. /KK/

rendi gazdaság
Kisléghi Nagy Dénes: A rendi gazdaság elmélete.
=1932. 56. 461–469. /K/

rendőrség
A budapesti m. kir. államrendőrség 1911. évi jelentéséből.
=1912. 36. 707–709. /K/

Jelentés a budapesti állami rendőrség 1912. évi működéséről.
=1913. 37. 630–633. /K/

Az államrendőrség 1913-ban.
=1914. 38. 545–548. /K/

A budapesti állami rendőrség működése 1914-ben.
=1915. 39. 577–580. /K/

reprezentatív számlálás
Buday László: A reprezentatív számlálásról.
=1898. 22. 603–613.

repülés
Guothfalvy Dorner Zoltán: A tenger feletti repülés.
=1930. 54. 207–217.

Blum Erzsébet: A repülőgép jelentősége a gazdasági életben.
=1931. 55. 363–389.

részvény
Kőrösy József: A részvények árfolyam-nyereségeinek és veszteségeinek megállapításáról.
=1902. 26. 342–352.

részvényjog
A részvényjog reformja. MKT-ankét. Doroghi Ervin hozzászólása.
=1926. 50. 161–165. /K/

A részvényjog reformja. MKT-ankét. Baumgarten Nándor hozzászólása.
=1926. 50. 165–167. /K/

A részvényjog reformja. MKT-ankét. Rapoch Jenő hozzászólása.
=1926. 50. 167–171. /K/

A részvényjog reformja. MKT-ankét. Tihanyi Lajos hozzászólása.
=1926. 50. 171–173. /K/

Tihanyi Lajos: Részvényjogunk reformja és a Magyar Jogászegylet és az MKT együttes ülésének vitája Kuncz Ödön törvénytervezetéről.
=1927. 51. 101–106. /K/

Móricz Miklós: A tőkeszerzés megkönnyítése az angol részvényjogban.
=1930. 54. 218–219. /K/

részvénypiac
A budapesti részvénypiac 1921 és 1922-ben.
=1923. 47. 167. /KK/

részvénytársaság
Th. L.: Az ipari és kereskedelmi részvénytársaságok száma Csehszlovákiában.
=1923. 47. 444–445. /KK/

Th. L.: A részvénytársaságok fejlődése a Német Birodalomban.
=1923. 47. 672–674. /KK/

Doroghi Ervin: A társulati adó s a részvénytársaságok mérlege.
=1924. 48. 89–101.

részvénytársulati statisztika
Kőrösy József: A részvénytársulati statisztika kritikája és reformja. 1–3.
=1900. 24. 177–189., 273–292., 341–350.

Vita a részvénytársulati statisztika reformjáról.
=1900. 24. 307–312. /K/

réztermelés
Oroszország rézprodukciója 1913–1914-ben.
=1915. 39. 569. /K/

Ricardo
Schweitzer Pál: Ricardo védelmére. – Oppenheimer Ferenc földjáradékelméletének kritikája. –
=1920. 44. 76–109.

ringek
Kohn Dávid: Kartellek és ringek.
=1895. 19. 619–659.

rizs
Th. L.: A világ rizstermelése és rizsfogyasztása.
=1923. 47. 159–160. /KK/

robot
Ifj. Návay Lajos: Robot és engária.
=1901. 25. 729–739.

rokkantság
Goldziher Károly – Sós Ernő: Vizsgálatok a rokkantsági statisztika köréből.
=1914. 38. 698–703.

Ferenczi Imre: A rokkantak visszavezetése a német mezőgazdaságba.
=1915. 39. 805–823.

Goll Aladár: Rokkantügy Németországban.
=1917. 41. 306–310. /K/

Ferenczi Imre: Rokkantpolitikánk eredeti fejleményei.
=1917. 41. 321–347.

Ferenczi Imre: A hadirokkantak és hadihátrahagyottak ellátásának reformja.
=1917. 41. 769–811.

Frisch Ferenc: A felvidéki és kárpátaljai rokkantsági, öregségi és haláleseti kötelező biztosítás rendezése.
=1940. 64. 883–923.

Róma
Szegő Ernő: Róma közgazdasága Diocletian korában. 1–2.
=1909. 33. 255–265., 327–343.

Tóth Jenő: A római nemzetközi mezőgazdasági intézet jelentése.
=1931. 55. 505–509. /K/

román bank
S. A.: Az új román banktervezet.
=1928. 52. 367–369. /K/

román birtokpolitika
Sz. K.: A románok birtokpolitikája a Magyarországtól elszakított területeken.
=1921. 45. 231–242.

román búza
A román búza és tengeri.
=1916. 40. 428. /K/

román földreform
Móricz Miklós: Angol könyv a román földreformról. (David Mitrany könyve.)
=1931. 55. 288–302.

román iparfejlesztés
A román iparfejlesztési törvény.
=1913. 37. 552–554. /K/

román kukorica
A román búza és tengeri.
=1916. 40. 428. /K/

román kereskedelem
A román külkereskedelem 1907–1909-ben.
=1911. 35. 429–431. /K/

Th. L.: Román nagykereskedelmi indexszámok.
=1923. 47. 261. /KK/

román malomipar
Romániai malomipar.
=1913. 37. 760–764. /K/

román mezőgazdaság
A román mezőgazdaság.
=1914. 38. 129–130. /K/

Éber Ernő: Román törvény a mezőgazdaság szervezéséről.
=1937. 61. 517–522. /K/

román uralom
Kovács Alajos: Életképes-e a román uralom Magyarország keleti felében?
=1919. 43. 185–203.

Móricz Miklós: Erdély gazdasági élete a román uralom első tíz éve alatt.
=1929. 53. 712–743.

Románia
Ullmann Jenő: Az oláh nemzetiségi pénzintézetek.
=1893/2. 17. 699–704.

Hajdú László – Vargha Gyula: Románia aratása 1891-ben.
=1894. 18. 492–493. /K/

Hajdú László – Vargha Gyula: Románia állattenyésztése.
=1894. 18. 1047–1054. /K/

R.: Románia pénzügyi helyzetéről.
=1899. 23. 803–810. /K/

Neumann Károly: Vasúti törvényhozás Romániában és Svájcban.
=1900. 24. 636–638. /K/

Barabás Endre: A székely kivándorlás és a Romániában élő magyarok helyzete.
=1901. 25. 424–452.

Farahó János – Putnik Béla: Magyar kivándorlók Kanadában és Romániában.
=1901. 25. 809–832.

H.: A galaci magyarok száma.
=1902. 26. 627–631. /K/

Kerekes Zoltán: Románia.
=1922. 46. 359–381.

Th. L.: Románia kőolajtermelése.
=1923. 47. 248. /KK/

Th. L.: Románia 1924. évi költségvetése.
=1924. 48. 167. /KK/

Vásárhelyi Boldizsár: Románia vasúti politikája s világháború után.
=1934. 58. 171–179. /K/

Mennyey Géza: Románia földhiteli szervezete.
=1940. 64. 647–656. /K/

Bögehold József: A hitelszervezet kialakulása és a hitelélet fejlődése Romániában.
=1944. 68. 411–425. /K/

Roosevelt
Prileszky Pál: Roosevelt kísérlete a bankkérdésben.
=1933. 57. 683–690. /K/

rózsaolaj-ipar
A rózsaolajipar Bulgáriában.
=1916. 40. 578–580. /K/

rozstermés
Th. L.: A világ 1922. évi búza- és rozstermése.
=1923. 47. 87–89. /KK/

Rubinek Gyula
Rubinek Gyula írói jubileuma.
=1917. 41. 152. /K/

Ruhland
Matlekovits Sándor:: Az agrárpolitika és Ruhland.
=1895. 19. 605–618.

Matlekovits Sándor: Ruhland agrár közgazdaságtana.
=1903. 27. 653–666.

Matlekovits Sándor: Ruhland közgazdasági rendszere.
=1908. 32. 790–800.

ruthén-akció
Morvay Gyula: A ruthén-akció.
=1905. 29. 884–886. /K/

Salzbrunn
Rézler Gyula: Az új német szociálpolitika alapelvei a salzbrunni megbeszélések tükrében.
=1944. 68. 548–556. /K/

San Francisco
A San Franciscó-i világkiállítás.
=1912. 36. 535–538. /K/

Schäfer, Dietrich
Schäfer László: Dietrich Schäfer (1845–1929). Nekrológ.
=1929. 53. 263. /K/

Schanz, Georg von
H. F.: Georg von Schanz (1853–1931). Nekrológ.
=1932. 56. 238–239. /K/

Scherl Ágost
Halász Sándor: Játék és Takarékosság. Scherl Ágost rendszere.
=1904. 28. 735–747.

Schleswig-Holstein
Baross János: A schleswig-holsteini parasztbirtokok törzsöröklési joga.
=1902. 26. 657–669.

Schultz, Henry
Theiss Ede: Henry Schultz (1893–1938). Nekrológ.
=1939. 63. 286–291. /K/

Schwartner Márton
Márki Hugó: Schwartner Márton és a statisztika állása a XVIII. és XIX. század fordulóján. 1–2.
=1905. 29. 32–63., 93–107.

sebesültek
Ferenczi Imre: A háború sebesültjeinek gazdasági jövője.
=1914. 38. 677–688.

segélyezés
Ifj. Návay Lajos: Gazdasági munkás, és cseléd-segélypénztárak szervezése.
=1901. 25. 85–94.

Flórián Károly: A betegség, gyermekágy és halálozás esetén nyújtandó segélyek az 1907. évi XIX. tc. szerint. 1–2.
=1908. 32. 677–683., 722–733.

Pálinkás András: A német munkanélküli segélyezés alapelveinek változása.
=1932. 56. 912–915. /K/

Ecker-Rácz L. László: A munkanélküliek segélyezése az Egyesült Államokban.
=1935. 59. 500–521.

Seligman, Edwin Robert Anderson
H. F.: Edwin Robert Anderson Seligman (1861–1939). Nekrológ.
=1940. 64. 503–504. /K/

selyem
A francia és svájci selyemipar.
=1911. 35. 364–366. /K/

Az olasz selyemipar.
=1912. 36. 525. /K/

Japán selyemipara 1901–1910-ig.
=1912. 36. 603–604. /K/

A francia selyemipar 1911-ben.
=1913. 37. 134–137. /K/

A lyoni selyemszövő-ipar 1914-ben.
=1915. 39. 788–790. /K/

Az 1914/1915. évi selyemtermelés [a világon].
=1916. 40. 369–371. /K/

Pálinkás András: A magyar selyem problémái.
=1937. 61. 523–530. /K/

semleges államok
Th. L.: A semleges államok valutáinak alakulása az 1916–1922. években.
=1923. 47. 341–342. /KK/

sertés
Rácz Jenő: A prognózis lehetősége és feladatai a sertéspiacon.
=1938. 62. 93–134.

Zalányi Andor: A sertésárak hatósági szabályozása Magyarországon.
=1943. 67. 660–697., 3 térk., 1 mell.

Skandinávia
Szeberényi Lajos Zs.: A parasztkérdés a skandináv népeknél, különösen a dánoknál.
=1907. 31. 793–805.

S. K.: A skandináv országok kereskedelempolitikai közeledése.
=1918. 42. 139–140. /K/

Smith, Adam
Neubauer Ferenc: Smith Ádám járadékelmélete és annak empirikus továbbfejlesztése.
=1912. 36. 371–392.

sóbánya-jegyek
Czeisler Emil: A sóbányajegyek.
=1901. 25. 272–281.

Sombart, Werner
H. F.: Werner Sombart (1863–1941). Nekrológ.
=1941. 65. 526–528. /K/

Somogy vármegye
Hirsch Árpád: A mezőgazdaságot szolgáló hitel Somogy vármegyében.
=1902. 26. 353–363.

Sopron vármegye
Berényi Pál: Sopron vármegye közgazdasági és közművelődési állapota. 1–3.
=1895. 19. 165–190., 410–431., 490–531.

sorsjegy-kölcsön
Makai Ernő: Az állami sorsjegykölcsönök.
=1905. 29. 396–407.

söripar
Bajorország söripara 1910-ben.
=1911. 35. 649–650. /K/

A bajor serfőzőipar.
=1912. 36. 604–605. /K/

Spann
Karg Norbert: A neoromantikus irányzat és Spann univerzálizmusa a közgazdaságtanban.
=1928. 52. 123–134.

Spanyolország
Hajdú László – Fenyvessy József: Spanyolország külforgalma 1891–1893.
=1894. 18. 610–614. /K/

spekuláció
Judik József: Az amerikai tőzsdei spekuláció tanulságai.
=1930. 54. 453–471.

spiritusztermelés
A lengyel spiritusztermelés eredménye.
=1923. 47.446. /KK/

St.-Louis
Hegyeshalmy Lajos: A St.-Louis-i kiállítás némely tanulságai.
=1905. 29. 241–258.

Staatswissenschaftliches Institut
Varró István: A kieli Staatswissenschaftliches Institut.
=1913. 37. 399–409.

stabilizáció
Kürthy Sándor: Stabilizáció és közös tervgazdálkodás a délkelet-európai államokban.
=1947. 70. 314–328.

Stájerföld
Csérer Lajos: A jövendő hazai ’Stájerföld’ [Erdély].
=1915. 39. 491–500.

statisztika
Hegyeshalmy Lajos: A magyar áruforgalmi statisztika készítési módszeréről, különös tekintettel az áruértékek megállapítására.
=1894. 18. 579–590.

Ráth Zoltán: A statisztika lényege és viszonya a társadalmi tudományokhoz.
=1896. 20. 159–178.

Gy.: A grafikus rajzok a statisztikában.
=1897. 21. 743–745. /K/

[Kenéz Béla] Kreutzer Béla: Az Institut International de Statistique szt.-pétervári ülése és a munkásstatisztika.
=1897. 21. 813–818.

D.: Az észak-amerikai Egyesült Államok munkásstatisztikai hivatalai.
=1899. 23. 608–612. /K/

Szende Gyula: A népességstatisztikai törzstérképekről.
=1901. 25. 304–308. /K/

Bokor Gusztáv: A Nemzetközi Statisztikai Intézetről.
=1901. 25. 531–538.

A Nemzetközi Statisztikai Intézet kongresszusa.
=1901. 25. 698–699. /K/

Buday László: A Nemzetközi Statisztikai Intézet Budapesten.
=1901. 25. 740–747.

Foville, Alfred: A statisztika és a közvélemény.
=1902. 26. 364–374.

Márki Hugó: Schwartner Márton és a statisztika állása a XVIII. és XIX. század fordulóján. 1–2.
=1905. 29. 32–63., 93–107.

Nemzetközi Statisztikai Intézet.
=1905. 29. 517–518. /K/

Mandelló Gyula: A statisztika jövője.
=1905. 29. 616–624.

Illyefalvi Vitéz Géza: A statisztika hivatalos szervei az egyes országokban.
=1905. 29. 671–694.

Földes Béla: Az elítélhetőség matematikai és statisztikai alapjairól.
=1906. 30. 1–13.

Bud János: Demográfiai kérdések a Nemzetközi Statisztikai Intézet XI. ülésszakán, történeti fejlődésökben bemutatva.
=1908. 32. 11–31.

Bud János: Elméleti, gazdasági és morálstatisztikai kérdések a Nemzetközi Statisztikai Intézet XI. ülésszakán. 1–2.
=1908. 32. 391–399., 461–470.

Vajna Elemér: Sztrájkstatisztikai adatgyűjtés.
=1909. 33. 770–772. /K/

Az Osztrák Munkásstatisztikai Hivatal tevékenysége 1909-ben.
=1910. 34. 722–723. /K/

Földes Béla: Az MTA és a nemzetgazdaságtan-statisztika mívelése. (A nemzetgazdasági bizottság alapításának ötvenedik évfordulója alkalmából.)
=1910. 34. 813–833.

Szentiványi Ferenc: Nagybecskerek város fejlődése és jelentősége. Tanulmány az oknyomozó statisztika köréből. 1–2.
=1911. 35. 22–45., 101–121.

T. S.: Statisztika és drágaság.
=1911. 35. 66–68. /K/

A Nemzetközi Statisztikai Intézet és a drágaság kérdése.
=1911. 35. 138. /K/

Buday László: A statisztika nemzetközi művelése.
=1912. 36. 6–20.

Buday László: Statisztika és közigazgatás.
=1912. 36. 750–767.

Kenéz Béla: Javaslat a munkanélküliség statisztikájának szervezésére Magyarországon.
=1913. 37. 335–343.

Amerikai Statisztikai Társaság.
=1913. 37. 777. /K/

Kovács Gábor: A statisztika története.
=1914. 38. 1–13.

Buday László: A statisztika újabb problémái. (A Nemzetközi Statisztikai Intézet Bécsben.)
=1914. 38. 73–84.

Payer Pál: A nemzetközi kereskedelmi statisztika egységesítése.
=1914. 38. 585–592.

P. P.: A statisztika grafikai ábrázolása és annak gyakorlati jelentősége.
=1915. 39. 344–347. /K/

Balás Károly: Indukció, valószínűség és statisztikai módszer.
=1916. 40. 81–95.

Buday László: A magyar hivatalos statisztika ünnepe.
=1921. 45. 223–230.

Buday László: A statisztika szervei a háború alatt.
=1922. 46. 548–551.

Buday László: A statisztikai kutatás újabb irányai.
=1924. 48. 318–323.

Goldziher Károly: A tűzbiztosítás statisztikai alapelvei.
=1926. 50. 15–24.

Varga István: A magyarországi birtokmegoszlás egyenetlensége és a földbirtokreform. Statisztikai tanulmány.
=1926. 50. 25–35. /K/

Hajdrik Sándor: A magyar gazdasági statisztika kiépítése.
=1926. 50. 802–804. /K/

Surányi-Unger Tivadar: Statisztika és közgazdaságtan.
=1927. 51. 177–196.

Andreich Jenő: A konjunktúrakutatás statisztikai módszerei.
=1927. 51. 217–233.

Surányi-Unger Tivadar: A statisztikai módszer szerepe a közgazdaságtanban. 1–2.
=1928. 52. 97–122., 421–263.

Balogh Tamás: A német hivatalos gazdaságstatisztika újjászervezése és tevékenysége.
=1928. 52. 486–503.

Neubauer Gyula: Statisztika és közgazdaságtan.
=1931. 55. 253–287.

Andreich Jenő: Az ártörvényszerűségek statisztikai megközelítésének tudományos és gyakorlati jelentősége.
=1933. 57. 145–211.

Thirring Gusztáv: Válasz ’A nemzetközi vándormozgalom statisztikai felvételéről’ című könyvismertetésre.
=1933. 57. 229–230. /K/

Theiss Ede: Statisztikai törvényszerűség a jövedelemeloszlásban. (Pareto törvénye.)
=1935. 59. 1–38.

Theiss Ede: Statisztikai korreláció és keresleti törvény.
=1937. 61. 1–53.

statisztikai évkönyv
Kovács Alajos: Válasz a statisztikai évkönyv bírálatára.
=1927. 51. 601–610.

Stein Lőrinc
Földes Béla: Visszaemlékezés Stein Lőrincre.
=1942. 66. 633–640.

Sully
Lukács Károly: A francia államháztartás Sully idejében. Gazdaságtörténeti tanulmány.
=1907. 31. 7–23.

Lukács Károly: Sully mezőgazdasági és ipari politikája.
=1907. 31. 181–193.

súlymérték
Téglás Gábor: Régi súlymértékek. (A Daciával kereskedelemben állott aldunai és pontusmelléki görög gyarmatok kereskedelmi súlymértékei időszámításunk első századában.)
=1907. 31. 416–421. /K/

Sunderland, Mass.
Braun Róbert: Falusi élet Amerikában. (Sunderland, Mass.)
=1910- 34- 49–61.

süketnémák oktatása
R.: A Siketnémák oktatása.
=1897. 21. 818–821.

Svájc
Hajdú László – Vargha Gyula: Állatbiztosítás Svájcban.
=1894. 18. 157–160. /K/

R.: Munkáslakások számbavétele Svájcban.
=1897. 21. 402–406. /K/

Neumann Károly: Vasúti törvényhozás Romániában és Svájcban.
=1900. 24. 636–638. /K/

A francia és svájci selyemipar.
=1911. 35. 364–366. /K/

Svájc külkereskedelme 1910-ben.
=1911. 35. 428–4429. /K/

Az 1911. évi svájci állatszámlálás és a svájci húsellátás.
=1911. 35. 648–649. /K/

A svájci gyáripari törvény revíziója.
=1911. 35. 701–704. /K/

Társadalmi kiállítás Svájcban.
=1911. 35. 839–840. /K/

A svájci otthonmunkások gazdasági és társadalmi viszonyai.
=1912. 36. 280–281. /K/

A svájci csokoládé-kivitel.
=1913. 37. 137. /K/

A svájci gyárstatisztika.
=1913. 37. 354. /K/

A svájci gyáripar fejlődése.
=1913. 37. 554–557. /K/

P. P.: Svájci gyárstatisztika.
=1914. 38. 210–212. /K/

Sch.: Az új svájci gyári törvényjavaslat.
=1914. 38. 407–408. /K/

A svájci külkereskedelem 1914-ben.
=1915. 39. 561. /K/

A svájci húsbevitel.
=1915. 39. 726–727. /K/

P. P.: Svájc külkereskedelme 1914-ben.
=1916. 40. 426–427. /K/

Th. L.: Svájc pénzügyi helyzete 1913–1923.
=1923. 47. 337. /KK/

A svájci vasutak deficitje.
=1923. 47. 343. /K/

Witthen Béla: A svájci mezőgazdaság helyzetképe.
=1943. 67. 366–371. /K/

Kopácsy Judit: Árszabályozás Svájcban.
=1943. 67. 815–824.

Heller András: A svájci mezőgazdaság háborús eredményei.
=1943. 67. 907–926.

Svédország
Fenyvessy József: A távbeszélő Svédországban.
=1899. 23. 285–287. /K/

A svéd szövetkezeti mozgalom 1909-ben.
=1910. 34. 654. /K/

Tarifaszerződések Svédországban 1911-ben.
=1913. 37. 701–702. /K/

P. P.: Svédország külkereskedelme 1914-ben.
=1915. 39. 557–558. /K/

Svédország állami vízierőművei.
=1915. 39. 857. /K/

Theiss Ede: Valutapolitika és konjunktúra Svédországban.
=1935. 59. 427–432. /K/

sweating-rendszer
György Aladár: A sweating-rendszer.
=1897. 21. 361–372.

szabad árverések
M.: Szabad árverések.
=1902. 26. 131–132. /K/

szabad gazdaság
Surányi-Unger Tivadar: Szabad és kötött gazdaság.
=1934. 58. 429–444.

szabad kereskedelem
Az 1910. évi szabadkereskedelmi kongresszus.
=1910. 34. 283–285. /K/

Tonelli Sándor: Az antwerpeni szabadkereskedelmi kongresszus.
=1910. 34. 642–648. /K/

Kunosi Ödön: Az angol szabadkereskedelem a huszadik században.
=1911. 35. 15–21.

A francia szabadkereskedelmi liga.
=1911. 35. 441. /K/

T. S.: A szabadkereskedelem bukása Kanadában.
=1911. 35. 855–856. /K/

T. S.: Szabadkereskedelmi kongresszus jelentése.
=1912. 36. 44–45. /K/

Szabadkereskedelem.
=1912. 36. 610–611. /K/

Ferenczi Izsó: Magyarország és a szabadkereskedelem.
=1920. 44. 34–46.

Naményi Ernő: A frankfurti szabadkereskedelmi kongresszus (1922. október 23–25.).
=1923. 47. 123–141.

Éber Antal: Szabadkereskedelem ellen és mellett.
=1938. 62. 14–35.

A ’Szabadkereskedelmi vagy védvám-rendszer’ kérdéséről. MKT-ankét.
=1947. 70. 112–128.

szabad verseny
Neubauer Gyula: Monopólium és szabad verseny.
=1938. 62. 367–423.

Szabolcs vármegye
Kemény György: Szabolcs vármegye közgazdasági leírása. 1–3.
=1913. 37. 516–533., 588–611., 657–671.

szakmai átképzés
Gábor László: A munkanélküliek szakmai átképzése Angliában.
=1938. 62. 135–138. /K/

szakszervezetek
Ferenczi Imre: A magyar ipari munkásság szakszervezeti mozgalma és sztrájkjai. 1–4.
=1906. 30. 39–54., 122–131., 185–197., 251–271.

A dán szakszervezetek 1909-ben.
=1910. 34. 653–654. /K/

Az osztrák szakszervezeti kongresszus.
=1911. 35. 53–54. /K/

A francia szakszervezetek 1909-ben.
=1911. 35. 213–215. /K/

A német hivatalos és szakszervezeti sztrájkstatisztika.
=1911. 35. 215–217. /K/

Az orosz szakszervezeti mozgalom 1910-ben.
=1911. 35. 711–712. /K/

A VIII. német szakszervezeti kongresszus határozatai.
=1911. 35. 713–715. /K/

A német szakszervezeti kartellek 1910-ben.
=1911. 35. 715–716. /K/

Az olasz szakszervezetek harmadik kongresszusa.
=1911. 35. 717–718. /K/

Francia szakszervezeti tanácskozmány.
=1911. 35. 718–719. /K/

Újabb szakszervezeti mozgalom Németalföldön.
=1911. 35. 719–720. /K/

Az osztrák szakszervezeti mozgalom 1911-ben.
=1912. 36. 278–279. /K/

Nemzetközi jelentés (VIII.) az 1910. évi szakszervezeti mozgalomról.
=1912. 36. 281–287. /K/

Német szakszervezetek, 1911.
=1912. 36. 620–622. /K/

Az osztrák szakszervezetek 1910-ben.
=1912. 36. 850–852. /K/

Szakszervezeti mozgalom Boszniában és Hercegovinában.
=1913. 37. 51–53. /K/

Sch.: A szakszervezetek fejlődése 1911-ben.
=1913. 37. 209–211. /K/

Az ausztráliai szakszervezetek.
=1913. 37. 700–701. /K/

Ausztrália szakszervezetei 1891–1912-ben.
=1913. 37. 774–775. /K/

A szakszervezeti mozgalom Ausztriában.
=1913. 37. 833–835. /K/

Havas Jenő: Az angol szakszervezetek és az általános sztrájk következményei.
=1926. 50. 785–795.

Lakatos Béla: A szakszervezetek szerepe a népi demokráciában.
=1948. 71. 99–110.

szállítás
Halász Sándor: A vízi utak és vasutak igénybevétele Magyarországon és versenyszerű befolyásuk a szállítási díjak csökkentésére.
=1893/1. 17. 515–528. /K/

Dánia mint Németország élelmiszerszállítója.
=1914. 38. 663–664. /K/

Andor Endre: A ’közszállítási szabályzat’ reformja.
=1929. 53. 479–488. /K/

Pálinkás András: A gyapjúértékesítés megszervezése a közszállítások útján.
=1934. 58. 168–171. /K/

Nemény Vilmos Béla: A közszállítási kartell.
=1943. 67. 698–711.

Szaloniki
Bálint Imre: Konstantinápoly, Szmirna, Szaloniki.
=1902. 26. 907–923.

szanálás
Hajdrik Sándor: Államháztartásunk a szanálás óta.
=1933. 57. 632–682.

szászok
Jeszenszky Ignác: A barcasági szászok gazdasági viszonyai.
=1900. 24. 683–690.

Szászország
Hajdú László: A húsfogyasztás Szászországban.
=1896. 20. 64–67. /K/

Széchenyi István
Gaál Jenő: Újból gróf Széchenyi István nemzeti politikája.
=1903. 27. 967–974. /K/

Hegedűs Lóránt: Válasz Gaál Jenőnek gróf Széchenyi István nemzeti politikájával kapcsolatban.
=1903. 27. 974. /K/

Bártfai Szabó László: Széchenyi gazdaságpolitikai tételei.
=1930. 54. 771–786.

Éber Antal: Széchenyi és a magyar ipar.
=1940. 64. 419–443.

Harrer Ferenc: Széchenyi és a főváros.
=1941. 65. 145–161.

Gesztelyi Nagy László: Gróf Széchenyi István agrárpolitikája.
=1941. 65. 162–196.

Veress Gábor: Széchenyi közlekedéspolitikai működése.
=1941. 65. 197–222.

Éber Antal: Széchenyi és a pénzügyek.
=1941. 65. 237–255.

Pálffy Ilona: Buda-Pest Széchenyi István polgárrá választásakor.
=1941. 65. 256–269. /K/

Török Pál: Gróf Széchenyi István pénzügyei fiatalkorában.
=1943. 67. 825–839.

Szeged
Szeged város házigazdasága.
=1913. 37. 686–689. /K/

szegénység
Thirring Gusztáv: A fővárosi szegény néposztályok lakásai. Adalék a nagyvárosi háztartások összetételének ismertetéséhez.
=1894. 18. 872–891.

Köllner Károly: Szegénység és fertőző betegségek.
=1900. 24. 367–377.

A szegénység elmélete.
=1910. 34. 734–735. /K/

Varga István: Válság és szegénység.
=1933. 57. 323–326. /K/

Varga István: Válság és szegénység. Viszontválasz Heller Farkasnak.
=1933. 57. 331–332. /K/

székely kivándorlás
László Gyula: Székely kivándorlás.
=1900. 24. 527–539.

Barabás Endre: A székely kivándorlás és a Romániában élő magyarok helyzete.
=1901. 25. 424–452.

Székelyföld
Barabás Endre: A nemzetiségi bankok székelyföldi akciója (Udvarhely vármegye hitelügyi viszonyai).
=1904. 28. 815–839.

Pongrácz Kálmán: Erdély és a Székelyföld gazdasági problémái.
=1940. 64. 797–843.

szellemtudomány
Theiss Ede: Közgazdaság történet és társadalom szellemtudományi megvilágításban.
=1944. 68. 141–185.

személydíjszabás
Vizaknai Antal: A M. Kir. Államvasutak személydíjszabása, tekintettel a kocsiosztályokra.
=1900. 24. 519–527.

Ruzitska Lajos: A Magyar Királyi Államvasutak személydíjszabása. (Történet, eredmények és összehasonlítások.)
=1932. 56. 389–460.

személyforgalom
Vizaknai Antal: A zónatarifa reformja és a vasúti személyforgalom fejlesztése.
=1900. 24. 351–367.

A tengerentúli személyforgalom és a háború.
=1915. 39. 646. /K/

P. P.: A háború hatása az Atlanti-óceán személyforgalmára.
=1916. 40. 216–217. /K/

személygépkocsik
A világ automobilforgalma.
=1915. 39. 554–555. /K/

Th. L.: Az automobilok száma az egyes fontosabb államokban.
=1923. 47. 162. /KK/

szemes termények
Szemestermények árfolyamváltozásai a budapesti árutőzsdén.
=1923. 47. 875. /KK/

Szemestermények árfolyamváltozása a budapesti árutőzsdén.
=1924. 48. 172. /KK/

Szemestermények árfolyamváltozása a budapesti árutőzsdén.
=1924. 48. 336. /KK/

Értékpapírok árfolyamváltozása a budapesti értéktőzsdén és a szemestermények árfolyamváltozása a budapesti árutőzsdén.
=1924. 48. 430–440. /KK/

szénár-alakulás
Th. L.: Nemzetközi szén- és vasáralakulás.
=1923. 47. 169. /KK/

szénbányászat
Sipos Árpád: A szénbányászat joga és a földbirtok. 1–3.
=1893/2. 17. 61–86., 170–208., 306–364.

Német állami szénbányászat.
=1914. 38. 206–207. /K/

Az Egyesült Államok szénbányászata és szénkivitele.
=1916. 40. 574–576. /K/

Th. L.: A német szénbányászat 1922-ben.
=1923. 47. 161. /KK/

Tímár László: A magyar állami szénbányák deficitjének megszüntetése.
=1948. 71. 25–38.

szénbányászok
Ruttkay Vilmos: Az angol szénbányamunkás-sztrájk.
=1912. 36. 433–442.

szénforrás
Új szénforrás.
=1915. 39. 858. /K/

széngazdálkodás
Vitális István: Szén- és bauxitgazdálkodásunk.
=1941. 65. 298–316.

szénkérdés
Balkay Béla: A szénkérdésről.
=1903. 27. 121–141.

Vida Jenő: A szénkérdés Magyarországon.
=1923. 47. 799–809.

szénkereskedelem
Anglia szénkereskedelme 1916-ban.
=1917. 41. 686. /K/

szénkivitel
P. P.: Az angolországi szénkivitel 1913-ban.
=1914. 38. 212. /K/

Az Egyesült Államok szénbányászata és szénkivitel.
=1916. 40. 574–576. /K/

Anglia szénkivitele az egyes európai államokba.
=1923. 47. 93. /KK/

Anglia és az Egyesült Államok szénkivitele az egyes dél-amerikai államokba.
=1923. 47. 93. /KK/

szénsztrájk
Havas Jenő: Az angol szénsztrájk.
=1926. 50. 607–613. /K/

széntermelés
F. O.: A világ széntermelése 1921-ben.
=1923. 47. 92. /KK/

Az egyes országok 1920. és 1921. évi barnaszéntermelésének összehasonlítása.
=1923. 47. 92. /KK/

Y.: A lengyel széntermelés 1921-ben.
=1923. 47. 93. /KK/

szénválság
Zelovich László: A szénválság.
=1929. 53. 85–100.

szerb ipartörvény
Az új szerb ipartörvény.
=1912. 36. 125–128. /K/

Szerb-Macedónia
Németh József: Ó-Szerbia és Szerb-Macedónia közgazdasági leírása. 1–2.
=1915. 39. 581–603., 698–720.

Németh József: Ó-Szerbia és Szerb-Macedónia erdei.
=1915. 39. 841–854.

Németh József: Az állattenyésztés Szerbiában és Szerb-Macedóniában.
=1916. 40. 115–125.

Szerbia
Szerbia állatállománya.
=1911. 35. 699–701. /K/

Németh József: Az állattenyésztés Szerbiában és Szerb-Macedóniában.
=1916. 40. 115–125.

Tonelli Sándor: A megszállott Szerbia gazdasági élete. 1–2.
=1917. 41. 714–736.; 1918. 42. 37–54.

Németh József: Ó-Szerbia és Nyugat-Macedónia városai.
=1918. 42. 233–257.

Gesztelyi Nagy László: Vámpolitikai vonatkozások Magyarország és Szerbia között a világháború előtti évtizedekben.
=1941. 65. 655–661. /K/

szervezkedési jog
Ferenczi Imre: A magyar ipari munkásság szervezkedési jogának fejlődése. 1–2.
=1905. 29. 765–784., 837–853.

szerződés
Rósa Ferenc: A biztosítási szerződésről szóló német törvénytervezet.
=1904. 28. 937–948.

Szerződésszegés az osztrák iparjogban.
=1910. 34. 566–568. /K/

szeszadó
Pótsa Ferenc: A szeszadó fejlődése Magyarországon 1850–1868. 1–2.
=1897. 21. 373–393., 517–566.

szeszes italok
R: A szeszes italok termelése és fogyasztása.
=1899. 23. 799–803. /K/

szeszmonopólium
Bamberger Béla: A szeszmonopólium.
=1895. 19. 19–41.

szesztermelés
Matolcsy Mátyás: A szesztermelés helyzete Magyarországon.
=1937. 61. 54–89.

Fenyő Miksa: A szesztermelés helyzete Magyarországon. Megjegyzés Matolcsy Mátyás tanulmányához.
=1937. 61. 251–253. /K/

Matolcsy Mátyás: A szesztermelés helyzete Magyarországon. Válasz Fenyő Miksának.
=1937. 61. 386–387. /K/

Fenyő Miksa: Még egyszer Matolcsy Mátyás szesz-cikke.
=1937. 61. 510–511. /K/

Szibéria
Szibéria vajkivitele 1914-ben.
=1915. 39. 568. /K/

Pálosi Ervin: A telepítés és a földkérdés Szibériában.
=1918. 42. 677–700.

szindikalista mozgalom
Sch. O.: A francia szindikalista mozgalom fejlődése.
=1913. 37. 355–356. /K/

Szlovákia
Th. L.: Szlovákia gazdasági viszonyai.
=1923. 47. 443. /K/

Tornay Aurél: A magyar pénzintézetek helyzete Szlovákiában.
=1938. 62. 424–434.

Szmirna
Bálint Imre: Konstantinápoly, Szmirna, Szaloniki.
=1902. 26. 907–923.

szociáldemokrácia
Német szervezkedés a szociáldemokrácia ellen.
=1910. 34. 563–564. /K/

A koppenhágai szociáldemokrata kongresszus.
=1910. 34. 796–799. /K/

A szociáldemokrata párt évi jelentése.
=1913. 37. 702–704. /K/

szociális biztosítás
A szociális biztosítás költségei.
=1911. 35. 849–850. /K/

Frisch Ferenc: A várakozási idő a szociális biztosítás technikájában.
=1932. 56. 792–813.

szociális ellátás
Hoffmann Géza: A sokgyermekű család közvetlen gazdasági támogatása fajegészségügyi szempontból.
=1918. 42. 610–619.

szociális feladatok
Frisch Ferenc: Államszociális feladatok.
=1917. 41. 752–757.

szociális helyzet
Szentiványi Ferenc: Torontál vármegye közgazdasági és szociális állapota a XX. század első tizedében. 1–2.
=1912. 36. 105–113., 173–186.

Margocsy Géza: A debreceni csizmadiák gazdasági és szociális helyzete.
=1916. 40. 622–637.

Margocsy Géza: A gubások gazdasági és szociális helyzete Debrecenben.
=1916. 40. 716–724.

szociális hét
Máday Andor: A zürichi szociális hét. 1–2.
=1912. 36. 829–834.; 1913. 37. 124–127.

szociális közigazgatás
Sch.: A községi és szociális közigazgatás főiskolája.
=1913. 37. 211. /K/

szociális munkásbiztosítás
Az angliai szociális munkásbiztosítás.
=1911. 35. 547–549. /K/

szociális problémák
Popper György: Háborús népesedési és szociális problémák.
=1917. 41. 262–284.

szociális törvényhozás
Anglia szociális törvényhozása 1909-ben.
=1910. 34. 559–561. /K/

szocialista állam
Markovits Jenő: A szocialista állam pénzreformja.
=1948. 71. 39–53.

szocialista válságelmélet
Makai Ernő: A szocialista válságelmélet.
=1907. 31. 511–542.

szocialisták
György Aladár: A földmívesek és a német szocialisták.
=1899. 23. 519–529.

szocializmus
Gorove László: A tőke a nemzetgazdaság és a szocializmus szempontjai szerint.
=1898. 22. 242–267.

Mattyasovszky Miklós: A szocializmusról, különös tekintettel az agrármozgalmakra.
=1898. 22. 381–397.

Mailáth József: A szocializmus múltja, jelene és jövője.
=1901. 25. 670–686.

Mailáth József: A szocializmusról.
=1925. 49. 579–589.

Röpke Vilmos: Szocializmus, tervgazdaság és konjunktúra.
=1936. 60. 129–141.

szociálpolitika
M.: Olaszország szociálpolitikája.
=1902. 26. 214–216. /K/

Mandelló Gyula: Szociálpolitikai program.
=1905. 29. 81–92.

Sóvári Schneider Sándor: A francia adóreform és annak szociálpolitikai jelentősége.
=1909. 33. 602–625.

Osztrák szociálpolitikai törvényhozás.
=1910. 34. 366–368. /K/

Osztrák törvényjavaslat a nők éjjeli ipari munkájának tilalmáról.
=1910. 34. 368–369. /K/

Az új osztrák szociálpolitikai archívum.
=1911. 35. 376. /K/

A népművelő társaság első szociálpolitikai tanfolyama.
=1912. 36. 52–54. /K/

Szociálpolitikai indítványok a német birodalmi gyűlésben.
=1912. 36. 347–349. /K/

A székesfőváros szociálpolitikai programja.
=1912. 36. 550–553. /K/

Egyesületközi szociálpolitikai bizottság.
=1912. 36. 779–781. /K/

Buday Dezső: Nemzetközi szociálpolitika.
=1917. 41. 812–826.

Heller Farkas: Szociálpolitikai feladataink.
=1920. 44. 639–665.

Balás Károly: Szociálpolitikai realitás.
=1926. 50. 1–14.

Adalékok a magyar szociálpolitikai bibliográfiához.
=1926. 50. 685–712.

Keviczky Loránd: Az angol liberalizmus és a szociálpolitika.
=1929. 53. 264–270. /K/

Ferenczi Imre: A nemzetközi szociálpolitika demográfiai nehézségei.
=1933. 57. 518–547.

Ifj. Reitzer Béla: Szociálpolitika a felfegyverkezés és a háború között.
=1939. 63. 961–971. /K/

Rézler Gyula: Az új német szociálpolitika alapelvei a salzbrunni megbeszélések tükrében.
=1944. 68. 548–556. /K/

szociográfia
Ifj. Reitzer Béla: Parasztkérdés és szociográfia.
=1936. 60. 334–338. /K/

szociológia
Navratil Ákos: A szociológia és módszere.
=1896. 20. 881–894.

Somló Bódog: Törvényszerűség a szociológiában.
=1899. 23. 86–106.

M.: Szociológiai kongresszus (Genova, 1899. október 23–26.).
=1900. 24. 78–79. /K/

Ifj. Leopold Lajos: Az aratógép szociológiája.
=1906. 30. 73–109.

Kovács Gábor: A bruxellesi szociológiai intézet.
=1909. 33. 245–254.

Méhely Kálmán: A közgazdaságtan és a szociológia oktatása a középiskolában.
=1921. 45. 389–407.

Matlekovits Sándor: ’A közgazdaságtan és a szociológia oktatása a középiskolában’ című előadás vitájának összefoglalója.
=1921. 45. 407–410.

szolgálati viszony
Törvényjavaslat a kereskedelmi alkalmazottak szolgálati viszonyainak szabályozásáról.
=1901. 25. 49–54. /K/

Az ipari és kereskedelmi vállalatokban alkalmazott tisztviselők és a kereskedősegédek szolgálati viszonyairól szóló törvény legújabb javaslata.
=1918. 42. 620–630. /K/

Szovjet-Oroszország
Éber Ernő: Szovjet-Oroszország mezőgazdasága 1930-ban.
=1929. 53. 667–672. /K/

Mennyey Géza: Szovjet-Oroszország szakszervezete.
=1941. 65. 783–787. /K/

szovjetgazdaság
Recensor: A közgazdaság önfinanszírozásának problémája a szovjetgazdaságban.
=1944. 68. 351–355. /K/

Szovjetunió
Csanády György: Az ötéves terv a Szovjetunióban 1928–1933.
=1931. 55. 514–517. /K/

Mérei Gyula: A ’második Baku’.
=1940. 64. 279–285. /K/

Gidófalvy Elemér: A Szovjetunió pénzügyi és hitelrendszere.
=1947. 70. 84–97. /K/

Domány Gyula: A Szovjetunió pénzrendszere és hitelrendszere.
=1949. 72. 73–78. /K/

szőlészet
Hajdú László – Vargha Gyula: Magyarország szőlészete 1893-ban.
=1894. 18. 728–737. /K/

Hajdú László – Vargha Gyula: Franciaország szőlészete 1893-ban.
=1894. 18. 821–823. /K/

Hajdú László: Magyarország szőlészete 1894-ben.
=1895. 19. 457–462. /K/

szőlőterület
Hajdú László – Vargha Gyula: Magyarország szőlőterülete és szüretje 1892-ben.
=1894. 18. 152–156. /K/

Th. L.: Szőlőterület és musttermés 1921 és 1922-ben.
=1923. 47. 158. /KK/

Th. L.: Fontosabb államok 1922. és 1923. évi szőlőterülete és musttermése.
=1924. 48. 329–330. /KK/

szövetkezetek
Pólya Jakab: A magyar szövetkezeti ügy.
=1894. 18. 625–647.

Krejcsi Rezső: A szövetkezetekre vonatkozó törvényjavaslatról.
=1895. 19. 771–779.

Fenyvessy Jázsef: A nemzetközi szövetkezeti kongresszus.
=1897. 21. 705–727.

Fenyvessy József: Nemzetközi szövetkezeti statisztika.
=1898. 22. 282–287. /K/

Horváth János: Ipari szakszövetkezeteink.
=1899. 23. 12–32.

Vajda Ármin: A termelőszövetkezetek.
=1899. 23. 168–184.

Rózsa: Szövetkezés és közvetítő kereskedés.
=1900. 24. 150. /K/

Navratil Ákos: A szövetkezés szerepe társadalmunkban.
=1900. 24. 741–751.

Horváth János: Új ipari szövetkezeteink rendszere. 1–2.
=1901. 25. 294–301., 363–383.

Szana Sándor: A létminimum biztosítása szövetkezeti úton.
=1901. 25. 358–363.

Ifj. Virányi Imre: A szövetkezeti tevékenység egy újabb társadalmi alakzata.
=1902. 26. 548–552. /K/

Beck Dénes: A koronaszövetkezetek megadóztatása.
=1903. 27. 381–386. /K/

Navratil Ákos: Új törvényjavaslatunk a szövetkezetekről.
=1904. 28. 665–674.

Nemzetközi szövetkezeti kongresszus (Budapest, 1904. szeptember 5–8.).
=1904. 28. 796–800. /K/

Ruttkay Vilmos: A szövetkezeti intézmény Angliában.
=1908. 32. 322–338.

A német szövetkezetek állása.
=1910. 34. 562–563. /K/

Szövetkezeti ügy állása Japánban.
=1910. 34. 569. /K/

A svéd szövetkezeti mozgalom 1909-ben.
=1910. 34. 654. /K/

Bergstein Béla: A magyarországi fogyasztási szövetkezetek statisztikája.
=1911. 35. 63–66. /K/

Horváth János: A magyar szövetkezeti rendszer.
=1916. 40. 233–264.

Méhely Kálmán: Az ipari szövetkezetek szerepe az iparfejlesztésben.
=1917. 41. 14–62.

Szabó Gyula: Az ipari szövetkezetek sorsa. Hozzászólás Méhely Kálmán tanulmányához.
=1917. 41. 190–216.

Fehér Gyula: A szövetkezeti biztosítás hazánkban és Ausztriában.
=1917. 41. 285–296.

Ihrig Károly: A szövetkezeti állatértékesítés.
=1931. 55. 681–701.

Dávid László: A visszatérítés elve a szövetkezet üzleti feleslegének felosztásában.
=1939. 63. 921–940.

Kéler György: A visszatérítés elve a szövetkezet üzleti feleslegének felosztásában. – Hozzászólás Dávid László dolgozatához. –
=1940. 64. 49–51. /K/

Nádas Rózsa: Szövetkezetek Erdélyben.
=1940. 64. 590–616., 1 t.

Oberding József György: A szövetkezeti mozgalom és az egyház.
=1942. 66. 873–884. /K/

szövőipar
Telkes Simon: Hogyan és hol lehetne az erdélyrészi vármegyékben fonó-szövő ipart teremteni?
=1900. 24. 378–382.

A lyoni selyemszövő-ipar 1914-ben.
=1915. 39. 788–790. /K/

Sztahanov-munkarendszer
Reményi József: A Stachanov-munkarendszerről.
=1943. 67. 371–382. /K/

sztrájk
Fenyvessy József: Az olaszországi sztrájkok statisztikája.
=1893/2. 17. 483–490. /K/

Kenéz [Kreutzer] Béla: Sztrájkok Ausztriában az 1895. évben.
=1897. 21. 988–991. /K/

Kenéz Béla: Az osztrák sztrájk-statisztika legújabb eredményei.
=1898. 22. 346–351.

Fenyvessy József: A franciaországi sztrájkok statisztikája 1890–1897.
=1898. 22. 630–634. /K/

Kenéz Béla: Az 1897. év sztrájkjai Ausztriában.
=1899. 23. 795–799. /K/

Ferenczi Imre: A magyar ipari munkásság szakszervezeti mozgalma és sztrájkjai. 1–4.
=1906. 30. 39–54., 122–131., 185–197., 251–271.

Moldoványi István: Sztrájk esetére való biztosítás.
=1906. 30. 230–241.

Géber Antal: A sztrájkstatisztika.
=1907. 31. 93–114.

Ruttkay Vilmos: A vasúti munkások sztrájkmozgalma Angliában.
=1908. 32. 32–40.

Ruttkay Vilmos: Sztrájkmozgalmak Angliában az 1908. évben.
=1909. 33. 529–543.

Vajna Elemér: Sztrájkstatisztikai adatgyűjtés.
=1909. 33. 770–772. /K/

Ausztriai sztrájkmozgalmak 1908-ban.
=1910. 34. 412–414. /K/

A német hivatalos és szakszervezeti sztrájkstatisztika.
=1911. 35. 215–217. /K/

Francia védekezési kísérletek a vasúti sztrájkokkal szemben.
=1911. 35. 217–219. /K/

Munkabeszüntetések és kizárások Ausztriában az 1909. évben.
=1911. 35. 846–847. /K/

Ruttkay Vilmos: Az angol szénbányamunkás-sztrájk.
=1912. 36. 433–442.

Sztrájk ellen való biztosítás.
=1912. 36. 560–561. /K/

Sz.: Angol sztrájkstatisztika.
=1913. 37. 206–207. /K/

Sz.: Sztrájkok Oroszországban.
=1913. 37. 628. /K/

Oroszországi sztrájkstatisztika.
=1913. 37. 771. /K/

Sztrájkok és kizárások Németországban 1912-ben.
=1913. 37. 837. /K/

Sch.: Francia sztrájkstatisztika 1912-ből.
=1914. 38. 56–57. /K/

Sch.: Sztrájkok és kizárások Ausztriában 1912-ben.
=1914. 38. 134–135. /K/

Sch.: Orosz sztrájkstatisztika, 1912.
=1914. 38. 137–138. /K/

Th. L.: A munkaviszályok száma Nagybritanniában az 1922. évben.
=1923. 47. 344. /KK/

Havas Jenő: Az angol szénsztrájk.
=1926. 50. 607–613. /K/

Havas Jenő: Az angol szakszervezetek és az általános sztrájk következményei.
=1926. 50. 785–795.

Szuezi-csatorna
A Suez-csatorna forgalma 1870–1909.
=1910. 34. 811–812. /K/

A Szuez-csatorna újabb fejlődése és jövőbeli kilátásai.
=1914. 38. 530–532. /K/

A Szuez-csatorna forgalma, 1913.
=1914. 38. 650–651. /K/

P. P.: A Szuezi csatorna a háborúban.
=1915. 39. 553. /K/

szükséglet
Legányi Gyula: A szükségekről.
=1901. 25. 205–211.

Dánér István: A szükséglettelítés törvénye.
=1914. 38. 361–372.

születés
Z.: Születések és halálozások Magyarországon az állami anyakönyvek első esztendejében 1895–1896.
=1898. 22. 45–52. /K/

Bud János: Születési és termékenységi statisztika.
=1907. 31. 24–36.

Kovács Lajos: Születési számunk alakulása a háború után.
=1917. 41. 384–387. /K/

szüret
Vargha Gyula – Hajdú László: Magyarország szőlőterülete és szüretje 1892-ben.
=1894. 18. 152–156. /K/

takarékbetét
Bánfi Oszkár: A betéti kamatláb kérdése.
=1902. 26. 927–933.

Bánfi Oszkár: A pénzintézeti betétek megadóztatása Magyarországon.
=1905. 29. 115–133.

Korányi Frigyes: A takarékbetét biztosítása.
=1918. 42. 559–566.

takarékosság
Halász Sándor: Játék és takarékosság. Scherl Ágost rendszere.
=1904. 28. 735–747.

Szél Jenő: A takarékossági propaganda eszközei.
=1927. 51. 803–809. /K/

Kaán Károly: Ésszerű takarékosság és nemzetépítő munka.
=1932. 56. 273–283.

MKT-ankét a Keynes-féle kényszertakarékossági tervről.
=1940. 64. 119–124.

Kőszegfalvi Miklós: A takarékosság a takarékoskodó egyén szempontjából.
=1943. 67. 53–77.

Némedi Mihály: A takarékosság egyéni és nemzetgazdasági jelentősége.
=1947. 70. 329–344.

takarékpénztár
Halász Sándor: Takarékpénztáraink fejlődésének történetéhez.
=1893/2. 17. 411–428.

Hajdú László: Poroszország takarékpénztárai az 1892-ik évben.
=1894. 18. 1210–1218. /K/

Hajdú László: A nyilvános takarékpénztárak Bajorországban.
=1895. 19. 535–538. /K/

Berényi Pál: A vidéki takarékpénztárak reformja.
=1899. 23. 237–256.

Bánfi Oszkár: A takarékpénztári reform.
=1903. 27. 260–269.

M. Kir. Postatakarékpénztár.
=1910. 34. 70–71. /K/

V–cs.: Postatakarékpénztár az Egyesült Államokban.
=1910. 34. 652–653. /K/

A Magyar Királyi Postatakarékpénztár 1910-ben.
=1911. 35. 639–640. /K/

Körmendy József: A M. Kir. Postatakarékpénztár szerepe a közpénzek kezelésében.
=1926. 50. 771–784.

Halász Tibor: Az utódállamokkal kötött postatakarékpénztári egyezményről.
=1930. 54. 914–918. /K/

Éber Antal: Pesti Hazai Első Takarékpénztár.
=1939. 63. 958–960. /K/

Jirkovsky Sándor: Takarékpénztáraink és a miskolci 1899. évi értekezlet.
=1942. 66. 434–445.

tanácsköztársaság
Bud János: A kommunizmus után.
=1919. 43. 137–184.

Matlekovits Sándor: A tanácsköztársaság közgazdasági politikája.
=1920. 44. 47–52.

tankötelesek
A.: Tanköteles gyermekek foglalkoztatása Németországban.
=1898. 22. 496–500. /K/

Gokler Antal: A temesvári tankötelesek mellékfoglalkoztatásáról.
=1899. 23. 687–689. /K/

tanoncügy
Sch.: A tanoncügy az észak-amerikai Egyesült Államokban.
=1914. 38. 409–411. /K/

táplálkozás
Barabás Endre: A nép táplálkozása Maros-Torda vármegyében.
=1907. 31. 37–49.

tápszer-hatástan
Berczeller László: A tápszerhatástan közgazdasági vonatkozásai.
=1922. 46. 535–547.

tarifa
Kohn Dávid: Vasúti tarifák könyve. 1–2.
=1894. 18. 1077–1103., 1180–1190.

Szalai Béla: Fiume és Orsova szerepe tarifapolitikánkban.
=1896. 20. 329–340.

Vizaknai Antal: A zónatarifa reformja és a vasúti személyforgalom fejlesztése.
=1900. 24. 351–367.

Az angol tarifareform-mozgalom.
=1911. 35. 124–128. /K/

Az angol tarifareform-mozgalom.
=1912. 36. 123–124. /K/

Sz.: Tarifaszerződések Ausztriában.
=1913. 37. 53. /K/

Tarifaszerződések a német kisiparban.
=1913. 37. 131–134. /K/

Tarifaszerződések Svédországban 1911-ben.
=1913. 37. 701–702. /K/

Sch.: Tarifaszerződések Németországban 1912 végén.
=1914. 38. 135–137. /K/

Welwart Benő: A Németországhoz való gazdasági közeledés tarifapolitikai akadályai.
=1916. 40. 412–416.

Magyarország vasúti tarifapolitikája. MKT-ankét. Trozonyi Ferenc előadása.
=1924. 48. 42–57.

Magyarország vasúti tarifapolitikája. MKT-ankét. Jellinek Lajos hozzászólása.
=1924. 48. 57–61.

Magyarország vasúti tarifapolitikája. MKT-ankét. Trebitsch Miksa hozzászólása.
=1924. 48. 61–64.

Magyarország vasúti tarifapolitikája. MKT-ankét. Trozonyi Ferenc válasza.
=1924. 48. 64–66.

tarifőrkongresszus
Schäfer László: Az első nemzetközi tarifőrkongresszus.
=1930. 54. 517–521. /K/

társadalmi átalakulás
Nemény Vilmos Béla: Gondolatok korunk társadalmi átalakulásának kérdéséhez.
=1948. 71. 115–128. /K/

társadalmi élet
Bud János: A koncentráció a gazdasági-társadalmi életben. 1–3.
=1911. 35. 73–100., 199–205., 253–275.

társadalmi folyamat
Theiss Ede: Dinamikai közgazdaságtudomány és társadalmi folyamat.
=1947. 70. 129–155.

társadalmi kérdés
Pólya Jakab: A társadalmi kérdés.
=1894. 18. 1005–1022.

társadalmi kiállítás
Társadalmi kiállítás Svájcban.
=1911. 35. 839–840. /K/

társadalmi múzeum
Fenyvessy József: A Musée Social.
=1899. 23. 493–501.

Navratil Ákos: A társadalmi múzeumi intézmény külföldön és hazánkban.
=1903. 37. 820–834.

Szántó Menyhért: A magyar társadalmi múzeum feladatai.
=1907. 31. 361–376.

társadalmi pénzelmélet
Tunyogi Szücs Kálmán: Gondolatok a társadalmi pénzelméletről.
=1923. 47. 303–317.

társadalmi problémák
Ferenczi Imre: Az idegenek nemzetközi gazdasági és társadalmi problémái.
=1936. 60. 381–397.

társadalmi szerkezet
Balás Károly: Jólét és társadalmi szerkezet.
=1940. 64. 701–706.

társadalmi tényező
Balás Károly: A mozgás állapota mint társadalmi és gazdasági alaptényező.
=1938. 62. 36–42.

társadalmi tevékenység
György Aladár: A társadalmi tevékenység határai.
=1912. 36. 280–281. /K/

társadalom
Navratil Ákos: A szövetkezés szerepe társadalmunkban.
=1900. 24. 741–751.

Ereky Károly: Az állam és a társadalom gazdasági tevékenysége Magyarországon.
=1908. 32. 97–108.

Dékány István: A társadalom mint ’üzem’. (Adalék a probléma alapvetéséhez.)
=1940. 64. 133–148.

Theiss Ede: Közgazdaság történet és társadalom szellemtudományi megvilágításban.
=1944. 68. 141–185.

Theiss Ede: Közgazdaság és társadalom a törvénykutató módszer megvilágításában.
=1944. 68. 477–528.

társadalombiztosítás
Pallay Béla: Társadalmi biztosítás.
=1913. 37. 720–745.

Andor Endre: A magyar társadalombiztosítás tíz éve.
=1931. 55. 303–306. /K/

Bikkal Dénes: Társadalombiztosítás Magyarországon.
=1934. 58. 341–389.

Bikkal Dénes: A társadalombiztosítás helyzete Magyarországon az 1937. évben.
=1939. 63. 479–494. /K/

társadalomfilozófia
Kisléghi Nagy Dénes: Magyar társadalomfilozófia.
=1934. 58. 61–65. /K/

társadalomgazdasági hatás
Balás Károly: Logikai adalékok a technikai haladás társadalomgazdasági hatásának megítéléséhez.
=1913. 37. 462–485.

társadalom-gazdaságtan
Somogyi Manó: A társadalomgazdaságtan feladata.
=1908. 32. 620–625.

társadalom-gazdaságtani bibliográfia
Szabó Ervin: A társadalomgazdaságtani bibliográfia.
=1913. 37. 277–280.

Krisztics Sándor: A társadalomgazdaságtani bibliográfia.
=1915. 39. 348–352. /K/

Krisztics Sándor összeáll.: Társadalomgazdaságtani bibliográfia. 1915 január–március.
=1915. 39. 353–364.

Krisztics Sándor összeáll.: Társadalomgazdaságtani bibliográfia. 1915 április–június.
=1915. 39. 647–660.

Krisztics Sándor összeáll.: Társadalomgazdaságtani bibliográfia. 1915 július–szeptember.
=1915. 39. 865–876.

Krisztics Sándor összeáll.: Társadalomgazdaságtani bibliográfia. 1915 október–december.
=1916. 40. 219–232.

Krisztics Sándor összeáll.: Társadalomgazdaságtani bibliográfia. 1916 január–március.
=1916. 40. 430–444.

Krisztics Sándor összeáll.: Társadalomgazdaságtani bibliográfia. 1916 április–június.
=1916. 40. 648–660.

Krisztics Sándor összeáll.: Társadalomgazdaságtani bibliográfia. 1916 július–szeptember.
=1916. 40. 868–880.

Krisztics Sándor összeáll.: Társadalomgazdaságtani bibliográfia. 1916 október–december.
=1917. 41. 222–240.

Krisztics Sándor összeáll.: Társadalomgazdaságtani bibliográfia. 1917 január–március.
=1917. 41. 592–608.

Krisztics Sándor összeáll.: Társadalomgazdaságtani bibliográfia. 1917 április–szeptember.
=1917. 41. 888–910.

Krisztics Sándor összáll.: Társadalomgazdaságtani bibliográfia. 1917 október–december.
=1918. 42. 202–216.

Krisztics Sándor összeáll.: Társadalomgazdaságtani bibliográfia. 1918 január–június.
=1918. 42. 351–369.

Krisztics Sándor összeáll.: Társadalomgazdaságtani bibliográfia. 1921 január–április.
=1921. 45. 320–330.

társadalomleírás
Rézler Gyula: A magyar társadalomleírás kialakulása az elmúlt évtizedben.
=1941. 65. 490–525.

társadalompolitika
Mattyasovszky Miklós: A polgári törvénykönyv tervezetének öröklési joga, gazdasági és társadalompolitikai szempontból.
=1901. 25. 502–519.

Gaál Jenő: Társadalmi politika. Levél a szerkesztőhöz.
=1925. 49. 625–628. /K/

Társadalompolitikai szakértekezlet.
=1926. 50. 478–479. /K/

K. B.: Országos társadalompolitikai értekezlet.
=1926. 50. 613–615. /K/

Verein für Sozialpolitik.
=1926. 50. 616–619. /K/

Judik József: A Verein für Sozialpolitik zürichi közgyűlése.
=1929. 53. 131–139. /K/

Szádeczky-Kardoss Tibor: Társadalompolitikai és népesedéspolitikai szempontok az adóztatásban.
=1942. 66. 153–200.

társadalomtan
Kuffler Ervin: Észrevételek Vilfredo Pareto társadalomtanához.
=1942. 66. 742–751.

társadalomtörténet-írás
Berlász Jenő: A magyar gazdaság- és társadalomtörténetírás kialakulása.
=1943. 67. 1076–1096.

társadalomtudomány
Ráth Zoltán: A statisztika lényege és viszonya a társadalmi tudományokhoz.
=1896. 20. 159–178.

Kisléghi Nagy Dénes: Lélektan és társadalomtudomány az univerzálizmus rendszerében. 1–2.
=1937. 61. 165–204., 349–385.

társadalomtudományi akadémia
M.: Társadalom- és történettudományi akadémia Angliában.
=1902. 26. 130–131. /K/

társadalomtudományi egyesület
A Magyar Társadalomtudományi Egyesület birtokpolitikai szaktanácskozmánya.
=1912. 36. 563–566. /K/

társadalomtudományi múzeum
Guothfalvy Dorner Zoltán: A düsseldorfi társadalom- és gazdaságtudományi múzeum.
=1929. 53. 584–587. /K/

társadalomtudományi szabadegyetem
Bokor Gusztáv: A drezdai Gehe-Stiftung.
=1901. 25. 302–303. /K/

társulati adó
A társulati adóról. MKT-ankét. Baumgarten Nándor előadása.
=1924. 48. 67–82.

A társulati adóról. MKT-ankét. Egry Aurél hozzászólása.
=1924. 48. 82–87.

A társulati adóról. MKT-ankét. Matlekovits Sándor hozzászólása.
=1924. 48. 87–88.

Doroghi Ervin: A társulati adó s a részvénytársaságok mérlege.
=1924. 48. 89–101.

távirat
Hennyey Vilmos: Táviratok cenzúrája.
=1900. 24. 220–222. /K/

A hírforgalom egy új alakja. (Levéltávirat.)
=1911. 35. 131–132. /K/

távíróhálózat
Th. L.: A világ tengeri kábelhálózata.
=1923. 47. 793., 796–797. /KK/

Taylor-rendszer
A Taylor-rendszer az Egyesült Államokban.
=1912. 36. 199–200. /K/

technika
Rubin Miklós: A technika szerepe az iparfejlesztésben.
=1905. 29. 694–704.

Balás Károly: Logikai adalékok a technikai haladás társadalomgazdasági hatásának megítéléséhez.
=1913. 37. 462–485.

Navratil Ákos: Gazdaság és technika. 1–3.
=1918. 42. 647–664.; 1919. 43. 93–115., 218–239.

Navratil Ákos: A technika. 1– .
=1920. 44. 14–33. [A folytatást nem találtam meg.]

Zelovich Kornél: A technikai oktatás reformja.
=1921. 45. 473–483.

Kisléghi Nagy Dénes: Gazdaság és technika.
=1932. 56. 906–912. /K/

technikusok
Gaál Jenő: A technikusok szerepe a közgazdaságban.
=1902. 26. 893–906.

tej
Ifj. Leopold Lajos: Parasztgyermekeink és a tehéntej.
=1905. 29. 355–369.

Tejárak és tejkereskedelem német nagyvárosokban.
=1912. 36. 117–119. /K/

Éber Ernő: Magyarország tejgazdaságáról.
=1928. 52. 713–719. /K/

Éber Ernő: A tejforgalom szabályozása a kötött gazdálkodás alapján.
=1933. 57. 574–579. /K/

telefon
Fenyvessy József: A távbeszélő Svédországban.
=1899. 23. 285–287. /K/

telek
Schumacher Sándor: Dán törvényjavaslat telekparcellák létesítéséről mezőgazdasági munkások számára.
=1898. 22. 365–380.

Ullmann Jenő: A bosnyák-hercegovinai kmet-telkek megváltása.
=1913. 37. 707–714.

telepítés
Pap Dávid: A telepítés kérdése.
=1896. 20. 75–112.

Jeszenszky Ignác: A telepítés elvei és kivitele.
=1900. 24. 32–40.

M: Telepítési ankét.
=1900. 24. 51–52. /K/

Gaál Jenő: A magyarországi telepítések kérdése. Utóhang a telepítési ankéthoz.
=1900. 24. 97–133.

Milhoffer Sándor: Telepítéseinkről.
=1900. 24. 212–214. /K/

Fellner Frigyes: A telepítés és a járadékrendszer.
=1900. 24. 677–682.

Balás Károly: Telepítéseink főszempontja.
=1909. 33. 314–326.

Poroszországi belső telepítés 1913-ban.
=1914. 38. 359–360. /K/

Pálosi Ervin: A telepítés és a földkérdés Szibériában.
=1918. 42. 677–700.

Ruisz Rezső: Budapest telepítési és közlekedési politikájának befolyása a közteherviselés mérvére.
=1935. 59. 169–190.

Lipták László: Városszéli telepítés, mellékfoglalkozásszerű telepítés.
=1935. 59. 676–683. /K/

Éber Ernő: Telepítés és más birtokpolitikai intézkedések a kisbirtok szaporítására.
=1936. 60. 163–176.

település
Major Róbert: Budapest külterjes településének kérdéséhez.
=1935. 59. 776–788.

Teleszky János
Hegedűs Lóránt: Teleszky János (1868–1939). Nekrológ.
=1939. 63. 735–737. /K/

telítettségi fok
Claparčde, A. de: Gazdasági telítettségi fok és nyersanyag-termelés.
=1938. 62. 615. /K/

teljes foglalkoztatottság
Stucken Rudolf: Pénzpolitika és teljes foglalkoztatottság.
=1941. 65. 1–15.

teljesítmény
Karg Norbert: A határhaszon és a teljesítmények egyenlő fontossága.
=1927. 51. 74–87.

Keszler Gyula: A teljesítménnyel arányos munkabérfizetés.
=1941. 65. 869–893.

Temesvár
Gokler Antal: A temesvári tankötelesek mellékfoglalkozásáról.
=1899. 23. 687–689. /K/

Lendvai Jenő: Temesvár város közgazdasági leírása. 1–7.
=1908. 32. 41–49., 109–118., 261–267., 339–345., 400–411., 471–481., 550–556.

tengerentúli gabonatermés
Éber Ernő: A tengerentúli gabonatermés és gabonapiac figyelemmel az európai gabonatermelésre.
=1944. 68. 70–74. /K/

tengerentúli személyforgalom
A tengerentúli személyforgalom és a háború.
=1915. 39. 646. /K/

tengerhajózás
Penninger Antal: A tengerhajózási mozgalmak és azok hatása Fiume forgalmára.
=1904. 28. 748–761.

Kohányi Zoltán: Nemzeti tengerhajózási politikánk feladatai.
=1910. 34. 741–774.

Sz. Gy.: Aktuális tengerhajózási és exportkérdésekről.
=1912. 36. 484–498.

A német tengerhajózás 1911-ben.
=1912. 36. 530–532. /K/

A háború hatása a német tengerhajózásra.
=1916. 40. 422–426. /K/

tengeri ld. kukorica

tengeri fuvardíjak
A tengeri fuvardíjak emelkedése 1916-ban.
=1917. 41. 764–766. /K/

tengeri kábelhálózat
Th. L.: A világ tengeri kábelhálózata.
=1923. 47. 793., 796–797. /K/

tengeri kikötő
Párizs tengeri kikötője.
=1912. 36. 274–275. /K/

tengerihal-kereskedelem
A német tengerihal-kereskedelem.
=1912. 36. 521–523. /K/

termékek
Bolberitz Károly: Magyarország háborús gazdaságpolitikája az ipari termékek termelési-fogyasztási egyensúlyának biztosítására.
=1943. 67. 154–174.

termékenység
Dr.–: A vegyes házasságok termékenysége Poroszországban.
=1893/1. 17. 224–228. /K/

Ráth Zoltán: A házasságok termékenysége.
=1902. 26. 333–341.

Bud János: Születési és termékenységi statisztika.
=1907. 31. 24–36.

termelékenység
Imrédy Béla: Produktivitás és fizetési mérleg.
=1928. 52. 20–41.

Karg Norbert: A közgazdasági termelékenységről.
=1931. 54. 851–877.

Fellner Vilmos: A természetes kamat, mint a megtakarítások határtermelékenysége.
=1935. 59. 380–398.

Schmidt Ádám: Termelés és termelékenység.
=1937. 61. 90–112.

termelés
M.: Termelési statisztika.
=1900. 24. 389–393. /K/

Milhoffer Sándor: Az Egyesült Államok termelése (A XIX. század második felében).
=1901. 25. 126–132. /K/

Jankovich Béla: Az értékelmélet mechanikai alapelvei s a termelés és forgalom gazdasági tényezőiről.
=1906. 30. 440–455.

Géber Antal: Az ipari termelési statisztika.
=1909. 33. 575–601.

Anglia ipari termelési statisztikája.
=1913. 37. 351–353. /K/

Az angol termelési statisztika eredményei.
=1913. 37. 420–422. /K/

Balás Károly: Csupán termelési fogalom-e a tőke?
=1917. 41. 426–433.

György Ernő: A mezőgazdasági termelés fokozása Angliában.
=1918. 42. 643–645. /K/

Jakobovits Dániel: Termelési problémák.
=1924. 48. 302–311.

Németh József: A balkáni államok mezőgazdasági birtoklási és termelési viszonyai.
=1929. 53. 224–249.

Éber Ernő: A földbirtokmegoszlás jelentősége mezőgazdasági termelésünkben.
=1930. 54. 263–294.

Zelovich László: A mezőgazdasági termelés átalakulása.
=1932. 56. 16–25.

Láng János: A kivitel jelentősége Magyarország nemzeti termelésében.
=1933. 57. 423–451.

Theiss Ede: A termelés és a pénz dinamikája.
=1935. 59. 613–640.

Morótz Kálmán: A termelés rugalmasságának csökkenése és a termelési politika.
=1936. 60. 398–452.

Schmidt Ádám: Termelés és termelékenység.
=1937. 61. 90–112.

Honegger, Hans: Új termelési elmélet a hatalom- és hitelforgalom alapján.
=1937. 61. 434–444.

Éber Ernő: A világtermelés és az árak alakulása 1936/37-ben.
=1937. 61. 841–847. /K/

Éber Ernő: Mezőgazdasági termelésünk fejlődésének irányai.
=1938. 62. 231–244.

Éber Ernő: Az Egyesült Államok mezőgazdasági termelésének helyzete 1938-ban.
=1938. 62. 994–998. /K/

Morócz Kálmán: Mezőgazdasági termelésünk ármeghatározó tényezői.
=1939. 63. 183–219.

Futó Mihály: A termelési költségek a korporatív gazdaságban.
=1939. 63. 617–627. /K/

R. Jónás Magda: A Magyar Gazdaságkutató Intézet új ipari termelési indexszáma.
=1940. 64. 13–36.

Nőtel Vilmos: A magyar ipari termelés finanszírozása. 1–2.
=1941. 65. 450–489., 628–654.

Kádas Kálmán: Termeléselméleti meggondolások a foglalkoztatási fok nagyságrendjének statisztikai megállapításánál. 1–2.
=1942. 66. 549–571., 650–673.

Bolberitz Károly: Magyarország háborús gazdaságpolitikája az ipari termékek termelési-fogyasztási egyensúlyának biztosítására.
=1943. 67. 154–174.

Éber Ernő: Mezőgazdasági termelésünk táji vizsgálata.
=1943. 67. 205–217. /K/

Varga József: Az ipar jelzőszámai.
=1943. 67. 543–552. /K/

Futó Mihály: Gyáripari termelésünk irányítása a két világháborúban.
=1943. 67. 1013–1075.

Újlaki Nagy Árpád: Mezőgazdasági termelésünk és népélelmezésünk az évszázadok folyamán.
=1948. 71. 75–98.

termelőerők
Ankét Ausztria termelőerőiről.
=1910. 34. 282. /K/

termelői átháríthatóság
Kádas Kálmán: Közvetett-(ár)-adók termelői átháríthatósága.
=1940. 64. 506–511. /K/

termelőképesség
Nagybritannia mezőgazdasági termelőképessége.
=1915. 39. 732. /K/

termelőmunka
Farkas László: A termelő munka értékszámítása.
=1919. 43. 271–284.

termelőszövetkezetek
Vajda Ármin: A termelőszövetkezetek.
=1899. 23. 168–184.

termény
Jankovich Béla: Az értékelmélet mechanikai alapelvei: a termények értékelése és elosztása.
=1907. 31. 289–319.

termés
A termésbecslések és az árhullámzás.
=1902. 26. 306–310.

Th. L.: Németország 1923. évi terméseredményei.
=1923. 47. 864–865. /KK/

Rácz Jenő: A kivitel szerepe a mezőgazdasági termés értékesítésénél.
=1936. 60. 488–498. /K/

Éber Ernő: Terméshozambiztosítás Amerikában.
=1941. 65. 775–783. /K/

természet
Földeds Béla: Természet és népesség a gazdaságban.
=1893/1. 17. 279–301.

természetes kamat
Fellner Vilmos: A természetes kamat, mint a megtakarítások határtermelékenysége.
=1935. 59. 380–398.

tervgazdálkodás
Kürthy Sándor: Stabilizáció és közös tervgazdálkodás a délkelt-európai államokban.
=1947. 70. 314–328.

Fésös László: Albánia a tervgazdálkodás útján.
=1948. 71. 225–240. /K/

tervgazdaság
Röpke Vilmos: Szocializmus, tervgazdaság és konjunktúra.
=1936. 60. 129–141.

Tóth József: A tervgazdaság megvalósításának az akadályai.
=1938. 62. 720–736.

textiláru
Pálinkás András: A textiláruk kötelező minőségi megjelölése.
=1935. 59. 561–569. /K/

textilipar
Guothfalvy Dorner Zoltán: A fiatalkorúak, gyermekek és nők éjjeli munkájának kérdése és textilipari versenyképességünk.
=1930. 54. 510–517. /K/

Pálinkás András: A hazai nyersanyagok jelentősége textiliparunkban.
=1933. 57. 548–567.

Tisza
Rohringer Sándor: Hajózás, Vaskapu-szabályozás, Tisza-szabályozás.
=1941. 65. 223–236.

Gesztelyi Nagy László: Kecskemét és a Duna-Tisza csatorna.
=1944. 68. 295–310.

Tiszántúl
Pongrácz Kálmán: Tiszántúli [gazdasági] terv.
=1938. 62. 579–593.

tiszta hozadék
Recensor: Gazdasági romanticizmus és a tiszta hozadék.
=1944. 68. 74–81. /K/

tisztességtelen verseny
Tisztességtelen verseny.
=1900. 24. 144–145. /K/

Törvényjavaslat a tisztességtelen versenyről.
=1900. 24. 784–786. /K/

Lendvai Jenő: A tisztességtelen verseny nemzetközi szabályozása.
=1914. 38. 475–482.

tisztviselők
Sugár Ignác: A honoratior-osztály helyzete.
=1897. 21. 829–868.

Tonelli Sándor: Érdekképviseleti tisztviselők képzése. 1–2.
=1913. 37. 261–267., 330–334.

Vágó József: Érdekvédelmi tisztviselők képzése.
=1913. 37. 715–719.

Az ipari és kereskedelmi vállalatokban alkalmazott tisztviselők és a kereskedősegédek szolgálati viszonyairól szóló törvény legújabb javaslata.
=1918. 42. 620–630. /K/

Gidófalvy Elemér: A községi tisztviselők és alkalmazottak illetményviszonyai az 1936. évben.
=1939. 63. 269–285.

tojás
Tojásexport.
=1911. 35. 637–639. /K/

Oroszország tojáskivitele, 1911.
=1912. 36. 604. /K/

Krejcsi Rezső – Szegő Ernő: A budapesti tojástőzsde.
=1914. 38. 411–412. /K/

Tolna vármegye
Daróczy Aladár: Tolna vármegye közgazdasági leírása. 1–4.
=1908. 32. 571–592., 684–703., 734–754., 819–845.

Torontál vármegye
Jeszenszky Ignác: Torontál vármegye gazdasági monográfiája.
=1904. 28. 335–351.

Szentiványi Ferenc: Torontál vármegye közgazdasági és szociális állapota a XX. század első tizedében. 1–2.
=1912. 36. 105–113., 173–186.

Új vasút Torontálban.
=1923. 47. 96. /KK/

totális háború
Theiss Ede: Modern közgazdaságtudomány és totális háború.
=1942. 66. 718–741.

totózás
Vargha István: A totózás gazdasági hatásai.
=1948. 71. 111–114. /K/

többtermelés
Lénárd Jenő: Többtermelés.
=1912. 36. 567–589.

Gärtner Henrik: Malmi többtermelés, beviteli jegyek és a gazdák.
=1913. 37. 112–123.

Buday Dezső: A többtermelés és a birtokkategóriák.
=1916. 40. 386–400.

Somló Sándor: Az MKT többtermelési szakosztályának megalakulása.
=1918. 42. 284–288. /K/

Papp Antal: Többtermelés és a progresszív munkabérek.
=1918. 42. 671–676.

Gehring Kálmán: A mezőgazdaság iparosítása és a többtermelés.
=1918. 42. 728–735. /K/

Zigány Zoltán: A mezőgazdasági többtermelés okfejtő története és ennek gyakorlati tanulságai.
=1923. 47. 30–48.

Ereky Károly: A mezőgazdasági nagyüzemek és a többtermelés.
=1923. 47. 617–632.

Neubauer Ferenc: Földbirtokmegoszlás és többtermelés.
=1928. 52. 425–443.

Heller Farkas: Többtermelés és földtulajdon.
=1941. 65. 705–716.

Kádas Kálmán: Többtermelés és akkumuláció.
=1949. 72. 9–22.

tőke
Gorove László: A tőke a nemzetgazdaság és a szocializmus szempontjai szerint.
=1898. 22. 242–267.

A francia tőke elhelyezése.
=1911. 35. 419–420. /K/

Angol tőke külföldön.
=1911. 35. 420–423. /K/

Alapítások és tőkefelemelések a Németbirodalomban 1911-ben.
=1912. 36. 599–602. /K/

Balás Károly: Csupán termelési fogalom-e a tőke?
=1917. 41. 426–433.

Alapítások és tőkeemelések Németországban.
=1917. 41. 587–588. /K/

Vállalatok tőkeemelései.
=1923. 47. 167–168. /KK/

Varga István: Tőke és infláció.
=1926. 50. 562–588.

Neubauer Gyula: Tőke, vagyon, gazdagság.
=1928. 52. 313–333.

Domány Gyula: A tőkeáramlás irányváltozásai.
=1928. 52. 627–631. /K/

Mezey Lajos: Böhm-Bawerk tőkekamatelméletének bírálata.
=1929. 53. 1–18.

Éber Antal: A magyar nemzeti tőke alakulása 1924-től 1928-ig.
=1929. 53. 177–223.

Móricz Miklós: A tőkeszerzés megkönnyítése az angol részvényjogban.
=1930. 54. 218–219. /K/

Sós Ernő: Rendszeres tőkegyűjtés.
=1938. 62. 286–290. /K/

Gábor László: Nemzetközi tőkemozgalmak a háború után.
=1939. 63. 627–638. /K/

Surányi-Unger Tivadar: A tőkegazdasági eszmék válsága.
=1941. 65. 577–589.

Schmidt Ádám: Tőkeképződés és adóztatás.
=1941. 65. 958–995.

Szász Péter: Háború utáni tervek és a tőkeképződés.
=1943. 67. 844–851. /K/

törlesztés
Havas Miksa: A törlesztési tervekről.
=1894. 18. 953–967.

Óvári Papp Zoltán: A jegybanknál fennálló államadósság törlesztése Ausztriában.
=1929. 53. 488–491. /K/

török kapituláció
A török kapituláció felfüggesztése.
=1914. 38. 664–665. /K/

török pénzügy
Ifjútörök fináncpolitika.
=1911. 35. 358–360. /K/

Törökország
Bálint Imre: Törökország gazdasági mérlege.
=1902. 26. 39–47.

Szegh Dezső: Európai-Törökország ipari viszonyai.
=1912. 36. 233–252.

Schiller Ottó: Adatok Törökország gazdasági helyzetéről.
=1915. 39. 37–47.

Hallóssy István. Adalékok Új-Törökország kialakulásához.
=1916. 40. 537–548.

Terestyéni Mainrád: Törökország iparosítási törekvései.
=1939. 63. 494–503. /K/

történelmi módszer
Dékány István: A történelmi módszer.
=1911. 35. 446–465.

történetírás
Berlász Jenő: A magyar gazdaság- és társadalomtörténetírás kialakulása.
=1943. 67. 1076–1096.

történetirodalom
Komoróczy György: Kereskedelemtörténeti irodalmunk tárgya.
=1944. 68. 186–205.

történettudományi akadémia
M.: Társadalom- és történettudományi akadémia Angliában.
=1902. 26. 130–131. /K/

törvényhatósági városok
Otte, Gerhard: Adalékok a törvényhatósági városok háztartásához.
=1932. 56. 536–597.

törvényhozás
Törvényhozási reformok ipari jogvédelmünk terén.
=1909. 33. 845. /K/

törvényjavaslat
Havass Rezső: A magyar biztosítási törvényjavaslat az életbiztosítás szempontjából.
=1896. 20. 678–712.

törvénykönyv
Mattyasovszky Miklós: A polgári törvénykönyv tervezetének öröklési joga, gazdasági és társadalompolitikai szempontból.
=1901. 25. 502–519.

Rósa Ferenc: A magyar általános polgári törvénykönyv tervezetének közgazdasági jelentősége.
=1903. 27. 269–309.

törzsörökösödés
Baross János: A schleswig-holsteini parasztbirtokok törzsöröklési joga.
=1902. 26. 657–669.

Fellner Frigyes: A törzsörökösödés és a magyar földbirtok.
=1903. 27. 667–675.

tőzegláp
Rényi Artúr: A tőzeglápok ipari és mezőgazdasági hasznosítása Németországban.
=1917. 41. 354–366.

tőzsde
Lendvay Sándor: A tőzsdeadó.
=1895. 19. 97–113.

Félegyházy Ágost: A tőzsde-reformról.
=1895. 19. 256–270.

Matlekovits Sándor: A német tőzsdetörvény javaslata.
=1895. 19. 569–586.

Hegedűs Lóránt: A tőzsde adója.
=1895. 19. 723–736.

Vajda Zoltán: Az 1895. évi tőzsdekrízis okai és következményei.
=1897. 21. 905–941.

Szeghő Ernő: Tőzsdereform. – Németországi tanulságok. – 1–2.
=1910. 34. 542–558., 625–639.

Judik József: Az amerikai tőzsdei spekuláció tanulságai.
=1930. 54. 453–471.

N. –F.: A budapesti tőzsde a háborús gazdaságban.
=1942. 66. 446–448. /K/

transzferképesség
Pikler Endre: Az automatikus transzferképesség elmélete.
=1934. 58. 260–274. /K/

Trianon
Móricz Miklós: A Felvidék gazdasági élete Trianon óta.
=1932. 56. 107–123.

Trieszt
Th. L.: Trieszt gazdasági visszafejlődése.
=1923. 47. 873. /KK/

trösztök
H.: Az amerikai trösztök.
=1900. 24. 544–547. /K/

Árkövy Richárd: Kartellek és trösztök.
=1904. 24. 352–361.

Baumgarten Nándor – Meszlény Artúr: A védvám befolyása a kartellekre és trösztökre.
=1906. 30. 307–317.

H. G.: Az amerikai acéltröszt elleni per.
=1911. 35. 836–837. /K/

tuberkulózis
Szegedy-Maszák Elemér: A munkásvédelem feladatai a tuberkulózis-ellenes küzdelemben. 1–2.
=1904. 28. 779–795., 840–853.

Lukács György: Küzdelem a tuberkulózis ellen.
=1923. 47. 202–210.

tudományelmélet
Kisléghi Nagy Dénes: A gazdaságpolitika tudományelméleti helyzete.
=1943. 67. 78–83. /K/

tudományos kutatómunka
Andreich Jenő: A tudományos kutató munka fejlődése és a közgazdaságtan.
=1934. 58. 616–619. /K/

tulajdon
Hajdú László: Az erdőterület és annak tulajdoni viszonyai Poroszországban.
=1895. 19. 281–283. /K/

Sch.: Az ingatlan tulajdon védelme a háború alatt.
=1914. 38. 645–646. /K/

Balás Károly: Jólét és tulajdon.
=1941. 65. 425–434.

túlnépesedés
Ferenczi Imre: Túlnépesedés és kivándorlás.
=1927. 51. 561–583.

Ferenczi Imre: A túlnépesség ismérvei.
=1938. 62. 435–463.

tűzbiztosítás
Szepesi Béla: Állami és magán tűzbiztosítás. 1–3.
=1893/2. 17. 389–410., 528–556., 597–623.

Goldziher Károly: A tűzbiztosítás statisztikai alapelvei.
=1926. 50. 15–24.

tűzkár
Hajdú László: A tűzkárok Magyarországon 1889–1891.
=1894. 18. 614–617. /K/

Hajdú László: A tűzkárok Horvát-Szlavonországban 1882–1891.
=1894. 18. 913–917. /K/

Hajdú László: A tűzkárok Magyarországon az 1892. és 1893. években.
=1895. 19. 130–132. /K/

Hajdú László: A tűzkárok Magyarországon az 1894-ik évben.
=1895. 19. 757–760. /K/

Róth Pál: Az épületek tűzkárbiztosításáról szóló osztrák törvényjavaslat.
=1898. 22. 75–88.

Vargha Gyula: Tűzkárok a Magyarbirodalomban. 1–2.
=1898. 22. 227–241., 318–333.

Udvarhely vármegye
Barabás Endre: Udvarhely vármegye közgazdasági leírása. 1–2.
=1904. 28. 683–720., 762–778.

Barabás Endre: A nemzetiségi bankok székelyföldi akciója (Udvarhely vármegye hitelügyi viszonyai).
=1904. 28. 815–839.

Új-Zéland
Alkoholtilalom Új-Zélandban.
=1912. 36. 549–550. /K/

unavölgyi vasút
Szegh Dezső: A dalmát vasúti összeköttetés. (Az Ogulin–Knin-i és az unavölgyi vasút.)
=1910. 34. 611–624.

univerzalizmus
Karg Norbert: A neoromantikus irányzat és Spann univerzalizmusa a közgazdaságtanban.
=1928. 52. 123–134.

Kisléghi Nagy Dénes: Az univerzalizmus államelmélete.
=1931. 55. 702–708. /K/

Takaróné Gáll Beatrix: A tiszta ökonómia és az univerzalizmus viszonya.
=1933. 57. 745–784.

Kisléghi Nagy Dénes: Az univerzalizmus bölcseleti alapjai.
=1936. 60. 715–761.

Kisléghi Nagy Dénes: Lélektan és társadalomtudomány az univerzalizmus rendszerében. 1–2.
=1937. 61. 165–204., 349–385.

Kisléghi Nagy Dénes: Az univerzalizmus gazdasági tanai. 1–2.
=1937. 61. 577–627., 784–822.

Kisléghi Nagy Dénes: Az univerzalizmus hívei és bírálói. 1–2.
=1938. 62. 532–578., 772–814.

utódállamok
Halász Tibor: Az utódállamokkal kötött postatakarékpénztári egyezményről.
=1930. 54. 914–918. /K/

Buday Kálmán: Magyarország ás az utódállamok helyzete a nemzetközi pénzpiacon.
=1931. 55. 472–504.

üvegipar
Th. L.: A csehszlovák üvegipar adatai.
=1923. 47. 444. /KK/

üzem
Géber Antal: A magyar gyáripar első üzemi és munkásstatisztikája.
=1904. 28. 121–131.

A hatósági és magánüzem egyesítése.
=1912. 36. 693–695. /K/

Sch.: Nyolc órás munkanap az Egyesült Államok állami üzemeiben.
=1912. 36. 840. /K/

Farkas Geiza: A legtöbbet termelő mezőgazdasági üzem.
=1913. 37. 486–511.

Községi üzemek Olaszországban.
=1914. 38. 541. /K/

Laky Dezső: A községi üzemek jelentősége a magyar városok háztartásában.
=1917. 41. 503–537.

Ereky Károly: A mezőgazdasági nagyüzemek és a többtermelés.
=1923. 47. 617–632.

Kelemen Móric: A harmadik nemzetközi üzemgazdasági kongresszus és annak előzményei.
=1927. 51. 611–628.

Tóth Jenő: Nemzetközi mezőgazdasági üzemstatisztika.
=1932. 56. 719–723. /K/

Éber Ernő: Belterjesség és jövedelmezőség a mezőgazdasági üzemekben.
=1935. 59. 799–804. /K/

Éber Ernő: A mezőgazdasági üzemnagyság-csoportok része a piac ellátásában.
=1940. 64. 62–66. /K/

Dékány István: A társadalom mint ’üzem’ (adalék a probléma alapvetéséhez).
=1940. 64. 133–148.

Éber Ernő: Mezőgazdasági üzemstatisztikai adatok vizsgálata.
=1941. 65. 661–667. /K/

Farkas Árpád: Kisgazdaságok igásállattartásának üzemgazdasági szempontjai.
=1942. 66. 417–433.

üzletek átruházása
Törvényjavaslat a kereskedelmi üzletek átruházásáról.
=1900. 24. 389. /K/

üzleteredmények
Bánfi Oszkár: A budapesti pénzintézetek üzleteredményei az 1902. évben. 1–2.
=1903. 27. 448–462., 526–556.

Bánfi Oszkár: A budapesti pénzintézetek üzleteredményei 1903-ban.
=1904. 28. 675–682.

Bánfi Oszkár: A budapesti pénzintézetek üzleteredményei 1904-ben.
=1905. 29. 337–345.

Jirkovsky Sándor: Pénzintézeteink múlt évi üzleteredménye.
=1942. 66. 256–261. /K/

üzleti felesleg
Dávid László: A visszatérítés elve a szövetkezet üzleti feleslegének felosztásában.
=1939. 63. 921–940.

Kéler György: A visszatérítés elve a szövetkezet üzleti feleslegének felosztásában. – Hozzászólás Dávid László dolgozatához. –
=1940. 64. 49–51. /K/

vagyon
Fellner Frigyes: A nagy vagyonadó.
=1919. 43. 204–217.

Klug Emil: A németosztrák, a cseh és a németbirodalmi egyszeri nagyvagyonadóról és vagyonszaporulati adóról.
=1920. 44. 552–586.

Neubauer Gyula: Tőke, vagyon, gazdagság.
=1928. 52. 313–333.

Laky Géza: Általános forgalmi-, általános kereseti-, jövedelem- és vagyonadónk fejlődési irányai.
=1929. 53. 393–455.

Varga István: A vállalati nyereség. Adalék a vagyonmegoszlás elméletéhez.
=1930. 54. 165–206.

Posch Károlyné: Az első magyar pénzintézetek kezelése és nyilvántartása.
=1941. 65. 900–907. /K/

vajkivitel
Szibéria vajkivitele 1914-ben.
=1915. 39. 568. /K/

vállalat
Az ipari és kereskedelmi vállalatokban alkalmazott tisztviselők és a kereskedősegédek szolgálati viszonyairól szóló törvény legújabb javaslata.
=1918. 42. 620–630. /K/

Fehér Gyula: Megjegyzések a biztosítási magánvállalatokról szóló törvényjavaslathoz.
=1919. 43. 68–92.

Altenburger Gyula: Jegyzetek a biztosító magánvállalatok állami felügyeletéről.
=1923. 47. 23–29.

Vállalatok tőkeemelései.
=1923. 47. 167–168. /KK/

Vállalatok tőkeemelései.
=1923. 47. 255–256. /KK/

Új alapítások.
=1923. 47. 256. /KK/

Varga István: A vállalati nyereség. Adalék a vagyonmegoszlás elméletéhez.
=1930. 54. 165–206.

Goldziher Károly: A vállalati nyugdíjpénztárak helyzetének megítélése.
=1936. 60. 202–206. /K/

Nemény Vilmos Béla: A zlíni Bata-vállalat szervezési formája.
=1942. 66. 884–894. /K/

vállalkozás
Márffy Ede: Az állam mint vállalkozó.
=1918. 42. 375–394.

válóperek
Buday László: Házassági perek az új házasságjog első esztendejében, 1895–1896.
=1897. 21. 626–631. /K/

valorizáció
Gyapotvalorizációs tervek az Egyesült Államokban.
=1911. 35. 838–839. /K/

Kakaó-valorizáció.
=1912. 36. 525–527. /K/

Brazíliai gumi-valorizáció.
=1913. 37. 699–700. /K/

A valorizáció ügye. MKT-ankét. Posch Gyula előadása.
=1923. 47. 740–748.

A valorizáció ügye. MKT-ankét. Éber Antal hozzászólása.
=1923. 47. 748–750.

A valorizáció ügye. MKT-ankét. Balás Károly hozzászólása.
=1923. 47. 750–751.

A valorizáció ügye. MKT-ankét. Balogh Elemér hozzászólása.
=1923. 47. 751–756.

A valorizáció ügye. MKT-ankét. Hein János hozzászólása.
=1923. 47. 756–760.

A valorizáció ügye. MKT-ankét. Hollós Ödön hozzászólása.
=1923. 47. 760–764.

A valorizáció ügye. MKT-ankét. Sebesta Kolos hozzászólása.
=1923. 47. 764–768.

A valorizáció ügye. MKT-ankét. Bernát István hozzászólása.
=1923. 47. 768–771.

A valorizáció ügye. MKT-ankét. Keleti Kornél hozzászólása.
=1923. 47. 771–776.

A valorizáció ügye. MKT-ankét. Engel Ármin hozzászólása.
=1923. 47. 776–782.

Fülei-Szántó Endre: A valorizáció törvényhozásunkban, különös tekintettel az 1928. évi XII. törvénycikkre.
=1928. 52. 334–353.

valószínűség
Balás Károly: Indukció, valószínűség és statisztikai módszer.
=1916. 40. 81–95.

válság
Barna Zoltán: A mezőgazdasági válság francia világításban.
=1895. 19. 231–241.

Moldoványi István: A válságelméletek története. 1–2.
=1896. 20. 387–411., 539–552.

Pólya Jakab: A mezőgazdasági válság. 1–2.
=1896. 20. 517–538., 587–640.

Makai Ernő: A szocialista válságelmélet.
=1907. 31. 511–542.

A brazíliai válság.
=1914. 38. 349–351. /K/

Az argentínai válság.
=1914. 38. 665–666. /K/

Neubauer Gyula: A pénz válsága.
=1918. 42. 710–727.

Dréhr Imre: A feldarabolt Magyarország – Európa gazdasági válsága.
=1923. 47. 633–645.

Bernát Gyula: A gazdasági válság és a munkabérek alakulása.
=1923. 47. Pótfüzet 1–15.

György Ernő: A fizetésképtelenségi válságról.
=1926. 50. 311–317. /K/

Tonelli Sándor: Az európai gazdasági hegemónia válsága.
=1926. 50. 602–606.

Zelovich László: A szénválság.
=1929. 53. 85–100.

Hirsch Albert: A cukorválság.
=1929. 53. 635–655.

Magyary Lajos: A gazdasági válság enyhítése.
=1930. 54. 306–310. /K/

Hantos Elemér: Mezőgazdaságunk válsága és annak nemzetközi megoldása.
=1931. 55. 15–37.

Zelovich László: A búzaválság.
=1931. 55. 133–140. /K/

Domány Gyula: A világgazdasági válság.
=1931. 55. 194–215.

Neubauer Ferenc: A gazdasági válság kialakulása és fázisai.
=1932. 56. 243–252. /K/

Kisléghi Nagy Dénes: A gazdasági individualizmus válsága.
=1933. 57. 249–256.

Varga István: Válság és szegénység.
=1933. 57. 323–326. /K/

Heller Farkas: Fogyasztás és gazdasági válság. Válasz Varga Istvánnak.
=1933. 57. 326–331. /K/

Varga István: Válság és szegénység. Viszontválasz Heller Farkasnak.
=1933. 57. 331–332. /K/

Rassay Gyula: A bankok szerepe az európai hitelválságban.
=1933. 57. 395–422.

Pongrácz Kálmán: Az agrárválság a Tiszántúl.
=1937. 61. 205–222.

György Ernő: A mezőgazdasági hitelválság tanulságai.
=1937. 61. 310–331.

váltó
Jankovich Béla: Külkereskedelem és váltó-árfolyam.
=1894. 18. 747–783.

Czeisler Emil: A külföldi váltó és a valuta-rendezés.
=1900. 24. 611–618.

Neumann Ernő: A kivándorlás része az olasz váltó-árfolyamok emelkedésében.
=1912. 36. 21–33.

Domány Gyula: A jegybankok diszkontpolitikája.
=1927. 51. 513–515. /K/

Raab A. András: Váltóárfolyam vagy vásárlóerő?
=1943. 67. 19–52.

változó kamat
Liszka Viktor: A változó kamatozású kötvények.
=1916. 40. 661–691.

valuta
Kohn Dávid: Az olasz valuta története. 1–5.
=1893/2. 17. 3–60., 115–169., 253–305., 429–444., 495–527.

H.: A valutatörvény életbeléptetése.
=1900. 24. 48–49. /K/

Czeisler Emil: A külföldi váltó és a valuta-rendezés.
=1900. 24. 611–618.

Bánfi Oszkár: A valutareform az észak-amerikai Egyesült Államokban.
=1901. 25. 281–293.

Polányi A.: A japán valuta történetéhez. 1–2.
=1907. 31. 410–415., 447–454.

Balás Károly: Valuta és számolási érték.
=1921. 45. 509–532.

Zürichi valutajegyzések.
=1923. 47. 164. /KK/

Th. L.: Nemzetközi valuták 1922-ben.
=1923. 47. 165–166. /KK/

Zürichi valutajegyzések.
=1923. 47. 255. /KK/

Zürichi valutajegyzések.
=1923. 47. 341. /K/

Th. L.: A semleges államok valutáinak alakulása az 1916–1922. években.
=1923. 47. 341–342. /KK/

Balás Károly: Valutabetegségünk kérdéséhez.
=1923. 47. 347–367.

Th. L.: Nemzetközi valutaárfolyamok az 1923. évben.
=1923. 47. 874–875. /KK/

Balás Károly: Valutapolitikai tanulságok.
=1924. 48. 1–6.

Varga István: Valutaközösségre vonatkozó tervek.
=1925. 49. 329–332. /K/

Neugröschel Endre: A kínai valuta problémája.
=1925. 49. 533–542. /K/

Hajdrik Sándor: A pénzintézetek valuta- és értékpapírtárcája az infláció idején.
=1926. 50. 796–801. /K/

Judik József: Aranyvaluta és dollárvaluta.
=1928. 52. 53–57. /K/

Óvári Papp Zoltán: Aranyvaluta Olaszországban.
=1928. 52. 162–168. /K/

Tabakovits Dusán: A valutapolitika aktuális kérdései.
=1928. 52. 778–793.

Óvári Papp Zoltán: Franciaország áttérése az aranyvalutára.
=1929. 53. 101–123.

Judik József: A bankkövetelések valutapolitikai jelentősége.
=1929. 53. 311–344.

Káldor Miklós: A nemzetközi valutapolitika és az árszínvonal. A Macmillan-bizottság jelentése.
=1931. 55. 722–727. /K/

Theiss Ede: Valutapolitika és konjunktúra Svédországban.
=1935. 59. 427–432. /K/

Neubauer Gyula: Hitelpolitika és aranyvaluta.
=1936. 60. 653–699.

Vita az aranyvaluta jövőjéről. MKT-ankét. Fellner Vilmos hozzászólása.
=1937. 61. 282–283.

Vita az aranyvaluta jövőjéről. MKT-ankét. Theiss Ede hozzászólása.
=1937. 61. 284–286.

Vita az aranyvaluta jövőjéről. MKT-ankét. Virány Egon hozzászólása.
=1937. 61. 286–288.

Vita az aranyvaluta jövőjéről. MKT-ankét. Ifj. Boér Elek hozzászólása.
=1937. 61. 288–291.

Vita az aranyvaluta jövőjéről. MKT-ankét. Domány Gyula hozzászólása.
=1937. 61. 291–293.

Vita az aranyvaluta jövőjéről. MKT-ankét. Hein János hozzászólása.
=1937. 61. 294–295.

Vita az aranyvaluta jövőjéről. MKT-ankét. Buday Kálmán hozzászólása.
=1937. 61. 296–297.

Vita az aranyvaluta jövőjéről. MKT-ankét. Neubauer Gyula hozzászólása.
=1937. 61. 297–298.

Hegedűs Lóránt: Beszámoló az 1921. évi magyar valutakísérletről.
=1937. 61. 729–740.

Domány Gyula: A valutarendezés fél évszázada.
=1943. 67. 175–193.

Jirkovsky Sándor: Az 1892.-i valutaankét.
=1943. 67. 326–365.

Recensor: Az angol és amerikai valutatervek ellentéteinek háttere.
=1944. 68. 425–428. /K/

Tarnóczi Lóránt: A nemzetközi gazdasági kapcsolatok valutaforgalmi kötöttségei.
=1947. 70. 197–206. /K/

vám
Fenyvessy József: A német vámterület 1892-ik évi külkereskedelme.
=1894. 18. 162–165. /K/

Hajdú László: A közös vámterület külforgalma az utolsó tíz évben., különös tekintettel a mezőgazdasági termékek forgalmára.
=1895. 19. 675–682. /K/

Hajdú László: A közös vámterület külforgalma az utolsó évtizedben.
=1896. 20. 494–497. /K/

Pólya Jakab: A német vámegylet.
=1896. 20. 743–758.

Pólya Jakab: Ausztria vámpolitikája.
=1897. 21. 212–235.

Láng Lajos: A nemzetközi vámpolitika jövője.
=1898. 22. 297–317.

Az új vámtarifa.
=1900. 24. 625–628. /K/

Az új vámtarifa.
=1900. 24. 707–710. /K/

Az új vámtarifa.
=1900. 24. 786–789. /K/

Az új vámtarifa.
=1900. 24. 872–874. /K/

Gaál Jenő: A külön vámterület felállítása és hasznosságának feltételeiről.
=1901. 25. 1–21.

Hieronymi Károly: A német vámtarifajavaslat.
=1902. 26. 1–38.

Láng Lajos: A német vámjavaslat.
=1902. 26. 85–109.

Az észak-amerikai Egyesült Államok vámpolitikája és a reciprocitás. 1–2.
=1902. 26. 450–462., 618–624.

Ruttkay Vilmos: Az angol vámpolitikai mozgalom.
=1903. 27. 733–746.

Vágó József: Kiviteli törekvéseink és az új autonóm vámtörvényjavaslat. 1–3.
=1903. 27. 783–792., 860–873.; 1904. 28. 375–384.

Láng Lajos: A védvámos fordulat.
=1904. 28. 89–108.

Vágó József: Kikészítési eljárás, vámhitel és egyéb kiviteli kérdések.
=1904. 28. 499–515.

Ruttkay Vilmos: Az angol vámpolitikai mozgalom.
=1905. 29. 3–12.

Katona Sándor: Vámpolitikai nehézségek az önálló vámterületen.
=1905. 29. 278–295.

Matlekovits Sándor: A vámpolitika új korszaka. 1–2.
=1906. 30. 289–306., 380–409.

Baumgarten Nándor – Meszlény Artúr: A védvám befolyása a kartellekre és trösztökre.
=1906. 30. 307–317.

Ruttkay Vilmos: Chamberlain vámpolitikájának újabb fordulata.
=1906. 30. 433–439.

Ecseri Lajos: A magyar búzaárak alakulása a múlt század közepétől fogva, és az új mezőgazdasági vámok várható hatása.
=1906. 30. 505–530.

Matlekovits Sándor: Az autonóm vámtarifa.
=1906. 30. 649–667.

Matlekovits Sándor: Az autonóm vámtarifa iparvédő jellege.
=1906. 30. 721–763.

Matlekovits Sándor: Az önálló magyar vámterület és a magyar mezőgazdaság.
=1910. 34. 73–104.

Tonelli Sándor: A vámvédelem és a drágaság.
=1911. 35. 505–522.

Werkner Ödön: Az angol vámpolitikai mozgalom. 1–3.
=1911. 35. 602–628., 674–686., 765–779.

Nemzetközi vámkongresszus Párizsban.
=1912. 36. 624. /K/

T. S.: A magyar vámpolitikai központ.
=1912. 36. 689–692. /K/

Vidacs Gyula: Az amerikai vámtarifareform.
=1913. 37. 617–620. /K/

P. P.: A németek által megszállott ellenséges területek vám- és adóviszonyai.
=1914. 38. 786–787. /K/

Vágó József: Vámpolitikai közeledés és legtöbb kedvezményre való jog.
=1915. 39. 437–441.

Balkányi Béla: Gabonaárak alakulása 1906 óta az osztrák–magyar vámterületen.
=1915. 39. 501–514.

Matlekovits Sándor: Vámelőnyök (préférence): a német-magyar-osztrák gazdasági közeledés tervezett eszköze.
=1916. 40. 153–167.

Katona Sándor: Magyar-osztrák közbenső vámvonal.
=1916. 40. 305–334.

P. P.: Az új török vámtarifa.
=1916. 40. 645–646. /K/

Beck Dénes: Gazdasági életünk a jövőben, különösen a drágaság-, vám- és pénzkérdés szempontjából.
=1917. 41. 564–576.

Naményi Ernő: Külkereskedelmünk Ausztriával és a vámpolitika.
=1922. 46. 480–491.

Az új autonóm vámtarifa. MKT-ankét. Matlekovits Sándor elnöki megnyitója.
=1922. 46. 627–628.

Az új autonóm vámtarifa. MKT-ankét. Ferenczi Izsó előadása és válasza.
=1922. 46. 628–632., 727–730.

Az új autonóm vámtarifa. MKT-ankét. Méhely Kálmán ’Védvám, iparfejlesztés és közjólét’ című előadása.
=1922. 46. 633–661.

Az új autonóm vámtarifa. MKT-ankét. Vágó József hozzászólása.
=1922. 46. 661–671.

Az új autonóm vámtarifa. MKT-ankét. Mutschenbacher Emil hozzászólása.
=1922. 46. 672–677.

Az új autonóm vámtarifa. MKT-ankét. Naményi Ernő hozzászólása.
=1922. 46. 677–688.

Az új autonóm vámtarifa. MKT-ankét. Keleti Kornél hozzászólása.
=1922. 46. 688–699.

Az új autonóm vámtarifa. MKT-ankét. Fenyő Miksa hozzászólása.
=1922. 46. 700–712.

Az új autonóm vámtarifa. MKT-ankét. Balkányi Kálmán hozzászólása.
=1922. 46. 712–716.

Az új autonóm vámtarifa. MKT-ankét. Kende Tódor hozzászólása.
=1922. 46. 716–718.

Az új autonóm vámtarifa. MKT-ankét. Székely Artúr hozzászólása.
=1922. 46. 718–721.

Az új autonóm vámtarifa. MKT-ankét. Matlekovits Sándor hozzászólása.
=1922. 46. 722–727.

Kőnig Tivadar: A vámjog szabályozásáról szóló törvényjavaslat.
=1924. 48. 173–198.

Havas Mór: A magyar autonóm vámtarifa hatása gazdasági életünkre.
=1927. 51. 467–477.

Zelovich László: A legnagyobb kedvezmény kérdése és az 1930. évi genfi vámkonferencia.
=1930. 54. 295–305.

Éber Ernő: A kedvezményes vámok kérdése a Brit Birodalomban.
=1930. 54. 811–816. /K/

Kardos Béla: A vámháború hatása a Felvidék gazdasági életére és a csehszlovák fizetési mérleg.
=1932. 56. 819–824. /K/

Heller Farkas: Vámpolitika és árszínvonal.
=1933. 57. 1–19.

Kecső István: Vámteherszámítások.
=1936. 60. 341–345. /K/

Éber Antal: Vámuniók.
=1938. 62. 982–986. /K/

Gesztelyi Nagy László: Vámpolitikai vonatkozások Magyarország és Szerbia között a világháború előtti évtizedekben.
=1941. 65. 655–661. /K/

A ’Szabadkereskedelmi vagy védvám-rendszer’ kérdéséről. MKT-ankét.
=1947. 70. 112–128.

vándorlás
Thirring Gusztáv: A természetes népmozgalom és a vándorlások szerepe népességünk gyarapodásában.
=1893/2. 17. 570–591. /K/

F.: A vándorló foglalkozásnélkülieket ellátó állomás.
=1899. 23. 372–377. /K/

Heller Farkas: A városba tömörülés jelensége Magyarországon. 1–2.
=1904. 28. 854–863., 907–923.

Kováts Ferenc: A városba tömörülés jelensége Magyarországon. (Észrevételek és helyreigazítások Heller Farkas hasonló című értekezéséhez.)
=1905. 29. 13–31.

Heller Farkas: A városba tömörülés jelensége Magyarországon. (Válasz Kováts Ferenc észrevételeire és helyreigazításaira.)
=1905. 29. 108–115.

Kenéz Béla: A városba tódulás okai.
=1905. 29. 540–559.

Kovács Lajos: A belső vándorlások Magyarországon.
=1910. 34. 301–318.

Ferenczi Imre: A munkanélküliség és a nemzetközi munkásvándorlások.
=1912. 36. 735–749.

A népesség áramlása a városokba az Egyesült Államokban.
=1913. 37. 697–699. /K/

Ferenczi Imre: A kontinentális munkásvándorlások szabályozása Európában.
=1924. 48. 199–226.

Andor Endre: Munkásbevándorlás Franciaországba.
=1925. 49. 631. /K/

Ferenczi Imre: A világvándorlások és a népek közeledése. (Történeti áttekintés.)
=1930. 54. 411–452.

Thirring Gusztáv: Válasz ’A nemzeközi vándormozgalom statisztikai felvételéről’ című könyvismertetésre.
=1933. 57. 229–230. /K/

Vándorlások és gyarmatok. MKT-ankét. Ferenczi Imre előadása.
=1936. 60. 700–714.

Vándorlások és gyarmatok. MKT-ankét. Hegedűs Lóránt hozzászólása.
=1936. 60. 791–794.

Vándorlások és gyarmatok. MKT-ankét. Kovács Alajos hozzászólása.
=1936. 60. 794–796.

Vándorlások és gyarmatok. MKT-ankét. Kovrig Béla hozzászólása.
=1936. 60. 796–799.

Vándorlások és gyarmatok. MKT-ankét. Neubauer Gyula hozzászólása.
=1936. 60. 799–802.

Vándorlások és gyarmatok. MKT-ankét. Ferenczi Imre válasza.
=1936. 60. 802–803.

várakozási idő
Frisch Ferenc: A várakozási idő a szociális biztosítás technikájában.
=1932. 56. 792–813.

Vargha Gyula
Laky Dezső: Vargha Gyula (1853–1929). Nekrológ.
=1929. 53. 305–310.

városok
Sugár Ignác: Vidéki városaink helyzete.
=1896. 20. 179–210.

H. A.: Az orosz városok pénzügyi állapota.
=1899. 23. 684–687. /K/

Németh József: Ó-Szerbia és Nyugat-Macedónia városai.
=1918. 42. 233–257.

Th. L.: Építkezések a német nagyvárosokban az 1922. év folyamán.
=1923. 47. 445. /KK/

Th. L.: Magyarország 20 000-nél népesebb városainak és községeinek lakossága az 1910. és 1920. évi népszámlálások adatai alapján.
=1923. 47. 665–667. /KK/

Bruchsteiner Imre: Adatok az európai városok lakásproblémájához.
=1928. 52. 621–627. /K/

városba tömörülés
Heller Farkas: A városba tömörülés jelensége Magyarországon. 1–2.
=1904. 28. 854–863., 907–923.

Kováts Ferenc: A városba tömörülés jelensége Magyarországon. (Észrevételek és helyreigazítások Heller Farkas hasonló című értekezéséhez.)
=1905. 29. 13–31.

Heller Farkas. A városba tömörülés jelensége Magyarországon. (Válasz Kováts Ferenc észrevételeire és helyreigazításaira.)
=1905. 29. 108–115.

Kenéz Béla: A városba tódulás okai.
=1905. 29. 540–559.

A népesség áramlása a városokba az Egyesült Államokban.
=1913. 37. 697–699. /K/

városélelmezés
Bosnyák Béla: Vidéki városok élelmezése.
=1911. 35. 696–699. /K/

városfejlődés
Edvi-Illés László: Alföldi városaink emelkedése.
=1907. 31. 115–122.

Szentiványi Ferenc: Nagybecskerek város fejlődése és jelentősége. Tanulmány az oknyomozó statisztika köréből. 1–2.
=1911. 35. 22–45., 101–121.

városgazdaság
Edvi-Illés László: A magyar városok gazdasága. 1–2.
=1907. 31. 622–638., 676–689.

városháztartás
Thirring Gusztáv: A fővárosi szegény néposztályok lakásai. Adalék a nagyvárosi háztartások összetételének ismertetéséhez.
=1894. 18. 872–891.

Kunz Jenő: Fővárosunk háztartásáról.
=1902. 26. 169–184.

Laky Dezső: A községi üzemek jelentősége a magyar városok háztartásában.
=1917. 41. 503–537.

Csupor József: A városok és községek háztartásának rendezéséről szóló törvényjavaslatról.
=1923. 47. 824–835.

Otte, Gerhard: Adalékok a törvényhatósági városok háztartásához.
=1932. 56. 536–597.

városi családok
Kircz Andorné: Városi családok élelmezési viszonyai Németországban a háború második évében háztartási számadások alapján.
=1917. 41. 682–685. /K/

városi liga
M.: Amerikai városi liga.
=1908. 32. 144. /K/

városi telepítés
Lipták László: Városszéli telepítés, mellékfoglalkozásszerű telepítés.
=1935. 59. 676–683. /K/

városi vasút
Urbanovich G. Zoltán: Budapest városi-vasúti problémái és a BESZKÁRT.
=1926. 50. 291–308.

városrészek elhelyezése
Farkas Jenő: A gyárvárosrészek elhelyezése.
=1900. 24. 303–304. /K/

vas ára
Th. L.: Nemzetközi szén- és vas áralakulás.
=1923. 47. 169. /KK/

Vas vármegye
Éhen Gyula: Vas vármegye közgazdasági leírása. 1–3.
=1905. 29. 705–721., 785–804., 853–864.

D. Á.: A vasárak hullámzása Németországban, Angliában, és az Egyesült Államokban 1913-tól 1924-ig.
=1924. 48. 437–438. /KK/

vásár
Hajdú László: Országos állatvásárjaink.
=1895. 19. 595–601. /K/

Krasznay Károly: Az 1933. évi budapesti nemzetközi vásár nemzetgazdasági haszna.
=1933. 57. 461–464. /K/

Krasznay Károly: A vásárintézmények szervezése.
=1935. 59. 572–575.

vásárlóerő
Raab A. András: Mi határozza meg a pénz vásárló erejét?
=1942. 66. 24–43.

Raab A. András: Váltóárfolyam vagy vásárlóerő?
=1943. 67. 19–52.

vasérc
Téglás Béla: A vasérckivitelünk korlátozása.
=1907. 31. 350–354. /K/

Sch.: Az Egyesült Államok vasérctermelése 1914-ben.
=1915. 39. 432. /K/

Barlai Béla: Magyarországnak vasércekkel való ellátása.
=1916. 40. 692–704.

A világ vasérckészlete és termelése.
=1916. 40. 725–729. /K/

Th. L.: A világ vasércbányászata 1913-ban és 1918–20-ban.
=1923. 47. 160–161. /KK/

vasipar
Az Osztrák-Magyar Monarchia vasipara.
=1911. 35. 783–785. /K/

A német vasipar eredményei 1891–1912.
=1913. 37. 419–420. /K/

P. P.: A háború hatása a német vasiparra.
=1915. 39. 285–287. /K/

Vaskapu
Rohringer Sándor: Hajózás, Vaskapu-szabályozás, Tisza-szabályozás.
=1941. 65. 223–236.

vasművek
György Endre: A magyar vasművek és gépgyárak.
=1913. 37. 410–418.

vastermelés
Kenéz Béla: A világ vastermelése 1892–1897.
=1898. 22. 627–630. /K/

Amerikai vasprodukció 1903–1914-ben.
=1915. 39. 569. /K/

vasút
Halász Sándor: A vízi utak és vasutak igénybevétele Magyarországon és versenyszerű befolyásuk a szállítási díjak csökkentésére.
=1893/1. 17. 515–528. /K/

Kálmán Gusztáv: Magyarország vasútai 1892-ben.
=1894. 18. 166–170. /K/

Kohn Dávid: Vasúti tarifák könyve. 1–2.
=19894. 18. 1077–1103., 1180–1190.

Szokolay Kornél: Bosnyák vasutak és bosnyák vasúti politika.
=1895. 19. 299–317.

Heltai Ferenc: A közúti vasutakról, különös tekintettel a budapesti viszonyokra. 1–2.
=1895. 19. 318–357., 389–409.

Gonda József: A magyar vasútügy 1848/49-ben.
=1896. 20. 241–254.

Rózsa Károly: Helyi érdekű vasútaink bajai s ezek orvoslása.
=1896. 20. 341–360.

Gy.: A vasutak fejlődése.
=1899. 23. 430–434. /K/

Vizaknai Antal: A zónatarifa reformja és a vasúti személyforgalom fejlesztése.
=1900. 24. 351–367.

Vizaknai Antal: A M. Kir. Államvasutak személydíjszabása, tekintettel a kocsiosztályokra.
=1900. 24. 519–527.

Neumann Károly: Vasúti törvényhozás Romániában és Svájcban.
=1900. 24. 636–638. /K/

Schober Albert: A Magyar Királyi Államvasutak áruforgalmának fejlődése 1893 óta.
=1902. 26. 110–129.

Szabó Jenő: Helyi érdekű vasútaink jövője.
=1903. 27. 1–17.

A helyi érdekű vasutak kérdése. (Vita az MKT-ben.)
=1903. 27. 63–76. /K/

Vágó József: A nemzetközi vasúti egyezmény revíziója.
=1903. 27. 500–525.

Mandel Pál: A Magyar Államvasutak kőszénfogyasztása és kőszénbányászatunk.
=1905. 29. 465–469.

Ruttkay Vilmos: A vasúti munkások sztrájkmozgalma Angliában.
=1908. 32. 32–40.

A Magyar Királyi Államvasutak menetrendje.
=1908. 32. 715. előtt 2 t.

A dán vasúti és hajózási jutalékrendszer.
=1909. 33. 859. /K/

Az új osztrák államvasúti díjszabás.
=1910. 34. 142. /K/

Szegh Dezső: A Duna–Adria vasút.
=1910. 34. 221–260.

Szegh Dezső: A dalmát vasúti összeköttetés. (Az Ogulin–Knin-i és az unavölgyi vasút.)
=1910. 34. 611–624.

Francia védekezési kísérletek a vasúti sztrájkokkal szemben.
=1911. 35. 217–219. /K/

Háló-, étkező és büfékocsik közlekedése a Magy. Kir. Államvasutak vonalain 1911. évi május hó 1-től kezdve.
=1911. 35. 377. előtti 1 t.

Az ausztriai vasutak 1909-ben.
=1911. 35. 535–537. /K/

Gyorsaságeredmények a vasúti közlekedés terén.
=1911. 35. 633–634. /K/

Új fontos orosz vasutak.
=1912. 36. 273–274. /K/

A Moszkva–pekingi vasút.
=1912. 36. 703–705. /K/

Az osztrák vasutak 1911-ben.
=1913. 37. 541–544. /K/

Szabolcsy Antal: Irányváltozás államvasútunk bevételi politikájában.
=1914. 38. 32–50.

A német vasutak az utolsó évtizedben.
=1914. 38. 344–346. /K/

Az amerikai vasutak 1913-ban.
=1914. 38. 351–354. /K/

Barthos Andor: Részletek a gazdaságosság érvényesítéséhez az államvasutak üzemében.
=1914. 38. 456–474.

Bálint Imre: Közgazdaságunk és vasútpolitikánk a háború után.
=1915. 39. 308–324.

Orosz vasútépítés.
=1915. 39. 555. /K/

Oroszország vasútjai 1914-ben.
=1915. 39. 556. /K/

A Bagdad-vasút.
=1915. 39. 644–645. /K/

Neumann Károly: A Magyar Államvasutak árudíjszabása.
=1918. 42. 533–558.

Neumann Károly: Külföldi vasutak a háború után.
=1921. 45. 333–367.

Zelovich László: Közúti vasútaink községi kezelése.
=1921. 45. 426–445.

Neumann Károly: A vasúti forgalomra vonatkozó újabb nemzetközi értekezletek.
=1922. 46. 113–138.

E. P.: A világ vasútjainak megoszlása a háború után.
=1923. 47. 95–96. /KK/

Új vasút Torontálban.
=1923. 47. 96. /KK/

Neumann Károly: Külföldi vasutak gazdasági helyzetének alakulása.
=1923. 47. 265–294.

Th. L.: Az osztrák-magyar államvasutak adósságainak felosztása.
=1923. 47. 343. /KK/

A csehszlovák vasutak hossza és kocsiparkja.
=1923. 47. 343. /KK/

A svájci vasutak deficitje.
=1923. 47. 343. /KK/

A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. Matlekovits Sándor elnöki megnyitója.
=1923. 47. 451–452.

A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. Kelety Dénes előadása.
=1923. 47. 452–471.

A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. Tolnay Kornél hozzászólása.
=1923. 47. 472–476.

A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. Neumann Károly hozzászólása.
=1923. 47. 476–485.

A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. Zelovich László hozzászólása.
=1923. 47. 486–502.

A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. Bacsinszky Vladimír hozzászólása.
=1923. 47. 502–510.

A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. Fenyő Miksa hozzászólása.
=1923. 47. 511–517.

A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. Havas Mór hozzászólása.
=1923. 47. 517–526.

A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. Jellinek Lajos hozzászólása.
=1923. 47. 527–530.

A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. Kossalka János hozzászólása.
=1923. 47. 530–534.

A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. Jókay-Szilágyi Miklós hozzászólása.
=1923. 47. 535–538.

A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. Gyömrei Sándor hozzászólása.
=1923. 47. 538–546.

A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. Urbanovich G. Zoltán hozzászólása.
=1923. 47. 546–552.

A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. Prenoszyll Géza hozzászólása.
=1923. 47. 552–554.

A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. Vajna Ede hozzászólása.
=1923. 47. 554–559.

A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. Kelety Dénes hozzászólása.
=1923. 47. 560–583.

A Magyar Államvasutak gazdasági és pénzügyi helyzete. MKT-ankét. Matlekovits Sándor elnöki zárszava.
=1923. 47. 583–585.

Neumann Károly: A magyar külkereskedelmi statisztika vasúti díjszabási tanulságai.
=1923. 47. 598–616.

Zelovich Kornél: A vasutak üzemi költsége.
=1923. 47. 675–739.

Neumann Károly: Külföldi kísérletek az állami vasutak szervezetének átalakítására.
=1924. 48. 20–41.

Magyarország vasúti tarifapolitikája. MKT-ankét. Trozonyi Ferenc előadása.
=1924. 48. 42–57.

Magyarország vasúti tarifapolitikája. MKT-ankét. Jellinek Lajos hozzászólása.
=1924. 48. 57–61.

Magyarország vasúti tarifapolitikája. MKT-ankét. Trebitsch Miksa hozzászólása.
=1924. 48. 61–64.

Magyarország vasúti tarifapolitikája. MKT-ankét. Trozonyi Ferenc válasza.
=1924. 48. 64–66.

Kelety Dénes: A Magyar Királyi Államvasutak utolsó évei és legújabb szervezete.
=1925. 49. 127–154.

Neumann Károly: A nagykereskedelmi árak és a vasúti fuvardíjak változásának összefüggése.
=1925. 49. 133–142.

D. Á.: A ’Reichsbahn-Gesellschaft’ helyzete a Dawes-terv alapján.
=1925. 49. 181–182. /KK/

Neumann Károly: A vasúti statisztika és a vasút gazdálkodása.
=1925. 49. 247–276.

Urbanovich G. Zoltán: Budapest városi-vasúti problémái és a BESZKÁRT.
=1926. 50. 291–308.

Schäfer László: A vasúti fuvarozás új rendje Közép-Európában.
=1928. 52. 264–271. /K/

Dalmady Ödön: A vasúti beruházásokról.
=1929. 53. 19–41.

Ruzitska Lajos: A Magyar Királyi Államvasutak személydíjszabása. (Történet, eredmények és összehasonlítások.)
=1932. 56. 389–460.

Vásárhelyi Boldizsár: Románia vasúti politikája a világháború után.
=1934. 58. 171–179. /K/

Ifj. Kövessi Ferenc: A keresleti függvény szerepe a vasúti közlekedési politikában.
=1935. 59. 522–550.

Pakucs Béla: Magyarország kirekesztése az első államvasúti rendszerből (1841).
=1938. 62. 953–962.

Gärtner József: A vasúti díjszabási politika fogalma.
=1944. 68. 219–222. /K/

védvám
Láng Lajos: A védvámos fordulat.
=1904. 28. 89–108.

Baumgarten Nándor – Meszlény Artúr: A védvám befolyása a kartellekre és trösztökre.
=1906. 30. 307–317.

Az új autonóm vámtarifa. MKT-ankét. Méhely Kálmán ’Védvám, iparfejlesztés és közjólét’ című előadása.
=1922. 46. 633–661.

A ’Szabadkereskedelmi vagy védvám-rendszer’ kérdéséről. MKT-ankét.
=1947. 70. 112–128.

vegyes házasság
Dr.–: A vegyes házasságok termékenysége Poroszországban.
=1893/1. 17. 224–228. /K/

vendégforgalom
B.: A magyar fürdők vendégforgalma 1896-ban.
=1898. 22. 126–128. /K/

Verein für Sozialpolitik
Verein für Sozialpolitik.
=1926. 50. 616–619. /K/

Judik József: A Verein für Sozialpolitik zürichi közgyűlése.
=1929. 53. 131–139. /K/

verseny
Tisztességtelen verseny.
=1900. 24. 144–145. /K/

Törvényjavaslat a tisztességtelen versenyről.
=1900. 24. 784–786. /K/

Ecseri Lajos: A magyar búza és liszt versenyképességének fokozásáról.
=1904. 28. 423–432.

Vita a búza és liszt versenyképességéről.
=1904. 28. 474–475. /K/

Lendvai Jenő: A tisztességtelen verseny nemzetközi szabályozása.
=1914. 38. 475–482.

Zelovich László: Anglia, az Egyesült Államok és Japán versenye a világgazdaságban.
=1923. 47. 393–421.

Guothfalvy Dorner Zoltán: A fiatalkorúak, gyermekek és nők éjjeli munkájának kérdése és textilipari versenyképességünk.
=1930. 54. 510–517. /K/

Neumann Károly: A közlekedési eszközök versenyének elméletéhez.
=1936. 60. 525–575.

Theiss Ede: Korlátozott verseny és gazdaságpolitika.
=1939. 63. 388–442.

Ifj. Boér Elek: A verseny és a gazdasági rend.
=1943. 67. 601–630.

Veszprém vármegye
Kis Ernő: Veszprém vármegye gazdasági leírása.
=1905. 29. 525–529.

veszteség
Kőrösy József: A részvények árfolyamnyereségeinek és veszteségeinek megállapításáról.
=1902. 26. 342–352.

Az MNB nyereség- és veszteségszámlájának évi zárlata 1924. december 31-én.
=1925. 49. 184. /KK/

világ acéltermelése
B. G.: A világ nyersvas- és acéltermelése.
=1923. 47. 245. /KK/

világ állatállománya
Th. L.: A világ állatállománya.
=1924. 48. 433–436. /KK/

világ alumíniumtermelése
Th. L.: A világ alumíniumtermelése 1921-ben.
=1923. 47. 245–247. /KK/

világ aranytermelése
A világ aranytermelése 1886–1911-ig.
=1912. 36. 517–520. /K/

A világ aranytermelése 1892–1912.
=1913. 37. 201–202.

A világ aranytermése 1913-ban.
=1914. 38. 277–281. /K/

Sch.: A világ aranytermelése 1914-ben.
=1915. 39. 432–433. /K/

A világ aranytermelése 1914-ben.
=1915. 39. 564. /K/

világ burgonyatermése
Th. L.: A világ burgonya és cukorrépa termése az 1922. évben.
=1923. 47. 668–670. /KK/

világ búzatermése
Th. L.: A világ 1922. évi búza- és rozstermése.
=1923. 47. 87–89. /KK/

világ cukorrépa-termése
Th. L.: A világ burgonya és cukorrépa termése az 1922. évben.
=1923. 47. 668–670. /KK/

világ cukortermelése
Th. L.: A világ cukortermelése és cukorfogyasztása az 1923/24-iki üzemi évben.
=1924. 48. 431–433. /KK/

világ fémtermelése
Th. L.: A világ 1923. évi fémtermelése.
=1924. 48. 436–437. /KK/

világ gabonatermelése
Sch.: A világ gabonatermelése 1914-ben.
=1917. 41. 311–315. /K/

világ gabonatermése
Sch.: A világ gabonatermése
=1915. 39. 132–133. /K/

Th. L.: A világ 1923. évi gabonatermésének adatai.
=1924. 48. 168–169. /KK/

világ gépkocsiforgalma
A világ automobilforgalma.
=1915. 39. 554–555. /K/

világ hajóépítése
Hajóűr-produkció 1916-ban [a világon].
=1917. 41. 588–589. /K/

világ hajóvesztesége
A világ hajóvesztesége 1914-ben.
=1915. 39. 645–646. /K/

világ kábelhálózata
Th. L.: A világ tengeri kábelhálózata.
=1923. 47. 793., 796–797. /KK/

világ kereskedelmi hajóállománya
Th. L.: A világ kereskedelmi hajóállománya.
=1923. 47. 257–258. /KK/

Th. L.: A világ kereskedelmi hajóállományának veszteségei 1911–1921.
=1923. 47. 258. /KK/

világ koksztermelése
Th. L.: A világ koksztermelése.
=1923. 47. 866–867. /KK/

világ komlótermelése
Th. L.: A világ komlótermelése az 1921. és 1922. években.
=1923. 47. 339–340. /KK/

világ kőolajtermelése
Th. L.: A világ 1922. és 1923. évi kőolajtermelése.
=1924. 49. 331–332. /KK/

világ műtrágya-termelése
A világ műtrágyatermelése.
=1915. 39. 790–791. /K/

világ nyersvas-termelése
B. G.: A világ nyersvas- és acéltermelése.
=1923. 47. 245. /KK/

világ rizstermelése
Th. L.: A világ rizstermelése és rizsfogyasztása.
=1923. 47. 159–160. /KK/

világ rozstermése
Th. L.: A világ 1922. évi búza- és rozstermése.
=1923. 47. 87–89. /KK/

világ selyemtermelése
Az 1914/1915. évi selyemtermelés [a világon].
=1916. 40. 369–371. /K/

világ széntermelése
F. O.: A világ széntermelése 1921-ben.
=1923. 47. 92. /KK/

világ vasérc-bányászata
Th. L.: A világ vasércbányászata 1913-ban és 1918–20-ban.
=1923. 47. 160–161. /KK/

világ vasérc-készlete
A világ vasérckészlete és termelése.
=1916. 40. 725–729. /K/

világ vastermelése
Kenéz Béla: A világ vastermelése 1892–1897.
=1898. 22. 627–630. /K/

világ vasútjai
E. P.: A világ vasútjainak megoszlása a háború után.
=1923. 47. 95–96. /KK/

világflotta
A világflotta 1911-ben.
=1911. 35. 780–781. /K/

A világflotta gyarapodása.
=1913. 37. 612–613. /K/

világgazdaság
A német világgazdasági világkiállítás.
=1914. 38. 396–399. /K/

Zelovich László: Anglia, az Egyesült Államok és Japán versenye a világgazdaságban.
=1923. 47. 393–421.

Zelovich László: Világgazdasági visszapillantás az 1925. évre. 1–3.
=1926. 50. 360–380., 508–528., 648–664.

Csikay Pál: Ausztria újjáépítésének világgazdasági vonatkozásai.
=1927. 51. 88–100.

Zelovich László: Világgazdasági visszapillantás az 1926. évre. 1–2.
=1927. 51. 142–160., 406–416.

Sidó Zoltán: Magyarország exportja a világgazdaságban.
=1927. 51. 786–802.

Zelovich László: Világgazdasági visszapillantás az 1927. évre. 1–2.
=1928. 52. 393–407., 544–553.

Ifj. Boér Elek: Carnegie-alapítvány és a nemzetközi kereskedelmi kamara együttműködése a világgazdaság újjáépítése érdekében.
=1937. 61. 387–396. /K/

Ledermann László: Az arany új helyzete a világgazdaságban.
=1937. 61. 823–833. /K/

Abay (Neubauer) Gyula: A világgazdaság újjáépítése a háború után.
=1943. 67. 288–325.

világgazdasági konferencia
Hantos Elemér: A világgazdasági konferencia.
=1926. 50. 713–735.

Hantos Elemér: Közép-Európa gazdasági problémái a világgazdasági konferencia előtt.
=1927. 51. 47–73.

Zelovich László: A genfi világgazdasági konferencia.
=1927. 51. 352–360.

világgazdasági válság
Domány Gyula: A világgazdasági válság.
=1931. 55. 194–215.

világháború
Futó Mihály: Gyáripari termelésünk irányítása a két világháborúban.
=1943. 67. 1013–1075.

világkereskedelem
Szende Gyula: A világkereskedelmi statisztika.
=1905. 29. 505–510. /K/

Sch.: A világ kereskedelmi flottája 1913-ban.
=1915. 39. 131–132. /K/

P. P.: India helyzete a világkereskedelemben.
=1915. 39. 787–788. /K/

világkiállítás
A San Franciscó-i világkiállítás.
=1912. 36. 535–538. /K/

A német világgazdasági világkiállítás.
=1914. 38. 396–399. /K/

világkonjunktúra
Varga István: A fegyverkezési világkonjunktúra.
=1937. 61. 512–517. /K/

világnépesedés
Ferenczi Imre: Az európai munkapiac és a világnépesedés irányzata.
=1931. 55. 441–471.

világnézet
Kisléghi Nagy Dénes: Világnézet és gazdasági stílus.
=1944. 68. 265–294.

világpiac
Jankovich Béla: Ázsió és áralakulás az Osztrák-Magyar Monarchiában 1867–97-ig, vonatkozással a világpiac viszonyaira. 1–3.
=1899. 23. 453–492., 567–588., 623–670.

Varga Jenő: A világpiaci drágulás nagysága és okai.
=1911. 35. 487–504.

Japán ipara és a világpiac.
=1916. 40. 143–146. /K/

Jankovich Béla: A drágaság hazánkban és a világpiac helyzete.
=1922. 46. 1–27.

Sibelka-Perleberg Atrúr: A magyar liszt a világpiacon.
=1927. 51. 361–366. /K/

világpolitika
Dékány István: Kereskedelmi imperializmus a német világpolitikában.
=1916. 40. 335–354.

világtermelés
Éber Ernő: A világtermelés és az árak alakulása 1936/37-ben.
=1937. 61. 841–847. /K/

világvándorlás
Ferenczi Imre: A világvándorlások és a népek közeledése. (Történeti áttekintés.)
=1930. 54. 411–452.

villamos kisipar
M.: Villamos kisipari műhelytelep.
=1900. 24. 393–394. /K/

villamos energia
Jankovits Dániel: A villamosenergia törvényjavaslat-tervezetről.
=1930. 54. 472–485.

Söpkéz Sándor: Észrevételek a villamosenergia törvényjavaslathoz.
=1930. 54. 486–505.

Klár János: Az állam (közület) és magángazdaság szerepe a villamos energiagazdálkodásban.
=1944. 68. 46–58.

villamosítás
Neményi Endre: Németország elektroipara és a villamosítás.
=1929. 53. 270–280. /K/

Nicora Béla: Az országos villamosítás kérdéséről.
=1930. 54. 61–64. /K/

visszatérítés
Dávid László: A visszatérítés elve a szövetkezet üzleti feleslegének felosztásában.
=1939. 63. 921–940.

Kéler György: A visszatérítés elve a szövetkezet üzleti feleslegének felosztásában. – Hozzászólás Dávid László dolgozatához. –
=1940. 64. 49–51. /K/

viszontleszámítolás
Jirkovsky Sándor: Leszámítol, viszontleszámítol.
=1940. 64. 387–389. /K/

Zoltai József: Leszámít, leszámítás – viszontleszámít, viszontleszámítás.
=1940. 64. 511–512. /K/

Vizaknai Antal
Buday László: Vizaknai Antal (1863–1911). Nekrológ.
=1912. 36. 1–5.

vízi közlekedés
Kvassay Jenő: Vízi közlekedési politikánk.
=1912. 36. 145–161.

Szirt Lajos: Vízi közlekedésünk fejlesztése. MKT-ankét.
=1914. 38. 145–185.

vízi erő kihasználása
Ifj. Vécsey Tamás: A vízierők kihasználásának kérdése Magyarországon.
=1903. 27. 599–603.

vízi erőművek
Svédország állami vízierőművei.
=1915. 39. 857. /K/

vízi út
Halász Sándor: A vízi utak és vasutak igénybevétele Magyarországon és versenyszerű befolyásuk a szállítási díjak csökkentésére.
=1893/1. 17. 515–528. /K/

Hieronymi Károly: Az osztrák csatornatervek és feladataink vízi útaink fejlesztése körül.
=1901. 25. 329–350.

Franciaország vízi útjai.
=1911. 35. 537–538. /K/

Az észak-amerikai Egyesült Államok víziútjai.
=1913. 37. 56–59. /K/

Az észak-német víziutak kapcsolata a Dunával.
=1916. 40. 372–374. /K/

Kvassay Jenő: Víziútaink mikénti fejlesztése.
=1918. 42. 395–413.

vízmű
A Pozsony és Győr közötti vízművek.
=1911. 35. 539–541. /K/

vízügy
Németh József: Magyarország vízügyi programja.
=1931. 55. 800–807. /K/

Volga-Ural körzet
Mérei Gyula: A ’második Baku’.
=1940. 64. 279–285. /K/

Wales
Kovács Aladár: Anglia és Wales 1891-iki népszámlálása.
=1894. 18. 309–313. /K/

Wekerle Sándor
Matlekovits Sándor: Wekerle Sándor (1848–1921). Nekrológ.
=1921. 45. 461–472.

White-terv
Judik József: A Keynes- és White-terv.
=1944. 68. 1–27.

Wicksell, Knut
H. F.: Knut Wicksell (1851–1926). Nekrológ.
=1926. 50. 309–310. /K/

Wieser Frigyes
H. F.: Wieser Frigyes (1851–1926). Nekrológ.
=1926. 50. 473–477. /K/

Young-terv
Káldor György: A Young-terv.
=1929. 53. 468–479. /K/

záloglevelek
Éber Antal: A záloglevelek biztosításáról.
=1897. 21. 50–62.

Engel Aurél: A magyar záloglevelek visszaözönlése.
=1900. 24. 293–301.

L.: Vita a magyar záloglevelek visszaözönléséről.
=1900. 24. 304–306. /K/

Neubauer Ferenc: Zálogleveles jelzáloghitelünk válsága. 1–2.
=1915. 39. 365–389., 515–530.

A gabonára szóló záloglevelek. MKT-ankét. Matlekovits Sándor elnöki megnyitója.
=1922. 46. 437–438.

A gabonára szóló záloglevelek. MKT-ankét. Koós Zoltán előadása.
=1922. 46. 439–448.

A gabonára szóló záloglevelek. MKT-ankét. Éber Antal hozzászólása.
=1922. 46. 448–456.

A gabonára szóló záloglevelek. MKT-ankét. Matlekovits Sándor hozzászólása.
=1922. 46. 456–458.

Künsztler Zoltán: Pénzintézeteink újabb záloglevélkibocsátásai.
=1929. 53. 345–357.

zárszámadás
Papp Dávid: A zárszámadás joga. 1–2.
=1897. 21. 3–36., 100–166.

A Orosz Birodalom zárszámadása 1910-re.
=1911. 35. 783. /K/

Állami költségvetések és zárszámadások.
=1923. 47. 156–157. /KK/

Thegze-Gerber Ferenc: Állami zárszámadásunk új rendszere.
=1938. 62. 217–230.

É. A.: A magyar állam zárszámadása az 1946/47. évről.
=1949. 72. 72–73. /K/

Zemplén vármegye
Ballagi Géza: Zemplén vármegye közgazdasági és közművelődési állapota.
=1893/1. 17. 114–189.

Zlín
Nemény Vilmos Béla: A zlíni Bata-vállalat szervezési formája.
=1942. 66. 884–894. /K/

zónatarifa
Vizaknai Antal: A zónatarifa reformja és a vasúti személyforgalom fejlesztése.
=1900. 24. 351–367.

Vizaknai Antal: Javaslat a zónatarifa átalakítására.
=1902. 26. 743–758.

zsíróforgalom
Halász Sándor: Csekk- és zsíróforgalmunkról.
=1893/1. 17. 41–70.

Koch Antal: Az átírási (giro) forgalom fejlődéséről hazánkban.
=1899. 23. 337–363.

Halász Sándor: Nemzetközi zsíróforgalom, különösen Ausztria-Magyarország és Németország közt.
=1906. 30. 793–804.

Zsengery Manó: A nemzetközi csekk- és zsíróforgalomról.
=1909. 33. 647–666.

Varjassy Lajos: A nemzetközi csekk- és zsíróforgalom.
=1914. 38. 239–264.

Zuckerkandl, Robert
H. F.: Robert Zuckerkandl (1856–1926). Nekrológ.
=1926. 50. 310. /K/

Zürich
Máday Andor: A zürichi szociális hét. 1–2.
=1912. 36. 829–834.; 1913. 37. 124–127.

Devizák árfolyamváltozása a zürichi tőzsdén.
=1923. 47. 94. /KK/

Zürichi valutajegyzések.
=1923. 47. 164. /KK/

Zürichi valutajegyzések.
=1923. 47. 255. /KK/

Zürichi valutajegyzések.
=1923. 47. 341. /KK/

Devizák árfolyamváltozása a zürichi tőzsdén.
=1923. 47. 447. /KK/

Külföldi fizetőeszközök árfolyamváltozásai a zürichi piacon.
=1923. 47. 795. /KK/

Devizák árfolyamváltozásai a zürichi jegyzés alapján.
=1923. 47. 873. /KK/

Devizák árfolyamváltozásai a zürichi jegyzés alapján.
=1924. 48. 171. /KK/

Fizetőeszközök árfolyamváltozása a zürichi jegyzés alapján.
=1924. 48. 335. /KK/

Fizetőeszközök árfolyamváltozása a zürichi jegyzés alapján.
=1924. 48. 439. /KK/

Fizetőeszközök árfolyamváltozása a zürichi jegyzés alapján.
=1925. 49. 183. /KK/

Judik József: A Verein für Sozialpolitik zürichi közgyűlése.
=1929. 53. 131–139. /K/