# 52. Eganizmus s a székelység

Mi, kiket a lelkünk, vagy a kenyerünk arra kényszerít, hogy megfigyeljünk minden levélhullásnyi zajú eseményt is körültünk, s kiknek látnunk kell azt a sok hazugságot, amivel a nyilvánosságnak élők a nyilvánosságot becsapni akarják: gyakran érezzük a sokáig visszafojtott méltatlankodásnak, dühnek azt a vulkanikus kitörni készülését, mikor szeretnők torkon ragadva megfojtogatni egy kicsit a hazugságok mestereit.

Erővel, erőszakkal kell sokszor mérsékelnünk magunkat, nehogy azt higgyék, hogy mert haragszunk, nincs igazunk.

A magyar közélet hazugságai között nem a legkisebb hazugság a rutén-akció, az eganizmus.

Ilyen nagy kaliberű szélhámosságot csak minden évtizedben láthat a világ. Amit így felületesen észrevehet, az mind szépnek, nemesnek, deréknek látszik. De aki jól bepillant a háló szálai közé, látja a nagystílű svindlit. Hazug az akció oka, célja, módja, helye, ideje és eszköze. Az eganizmus legmerészebb előcsatározása a reakciónak. Célja faji és vallásharc. Módja a jezsuitaság. Helye a klerikális tanyák homálya. Ideje a középkor, s eszköze a félrevezetés.

A szűzmagyarság alföldi munkásnépének sok ezre nyomorog. A palóc-magyar faluk kiköltözni készülnek, egész Felsőmagyarország siralomház. A középosztályt már meg sem próbálják menteni. Iparosaink nyomorognak. Az ország gépezetének ötvenezer mechanikusa, a magyar tisztviselői kar hangos, harsány hangon kér a megélhetésre módot. Ezer helyről sürget, hív, könyörög a szükség, s mi rutén-akciót csinálunk és Eganokat küldünk szét, hogy csaholják föl az országban azt a kis békességet is, amit a közös nyomorúság plántált szomorú virágként közénk.

De e szörnyű hazugságok akkor forralják csak fel igazán bennünk a vért, ha a székelység helyzetére gondolunk.

Ország-bontó akciókra kerül időnk, lelkünk, pénzünk, s a székelység pusztulását pedig közömbösen nézzük.

Kiválóbb, becsesebb emberanyag nincs ezen a földön. Erős, egészséges, józan filozófiájú, munkás, lángoló, ha kell, de praktikus mindig, fajához, bölcsője földjéhez pogány szeretettel ragaszkodó.

Szívós erővel állt századokon a mi védbástyánkul. Most roskadozni készül. Mindig csak kértünk tőle, adni sohsem adtunk. Nem bírja tovább. Védelmére ki siet? Az állam nem is állam. A hatalom az eganizmus akciójával készül az országot tönkretenni. A parlament kiskorú gondolkozásnak tanyája. A magyar társadalom ezer sebtől vérzik, akcióra képtelen. Dúsgazdag főpapok és urak? Ezektől jót ritkán lehet kapni. Meghalhat ez a nép, elzárva mindenkitől, elárasztva, fölfalva oláhságtól, szászoktól, hazát és hazai kultúrát gyűlölő, a hatalomtól becézni kezdett s vérszemet kapott ellenségektől.

Nem is keressük az enyhe szókat. Vétkes hazugság, hitványság a hatalom mit-mívelése. Ez a hatalom hazudozva tör, zúz, rombol. Az igazi szükség szava elől befogja a fülét. Így tűri, s nem bánja a székelység pusztulását is.

Néhány erőshitű ember van ebben az országban – áldassék meg hitük és karjuk –, kik a hazugság romboló hatalmával szemben építésre mertek vállalkozni.

Bár észrevennék őket, s bár érnének el valami sikert!…

Ady Endre

NN 1901. július 14.

## Jegyzetek

52. Eganizmus s a székelység. NN 1901. júl. 14. 1. – Ady Endre

Még 1897-ben a földművelésügyi minisztérium akciót indított a rutén nép szociális nyomorúságának enyhítésére. Az akció, melynek kormánybiztosa Egan Ede volt (l. Nem reakció c. júl. 6-i cikk jegyzetében), nagyobb anyagi támogatás híján csak nagyon kevés eredményt ért el. 1900 végéig 4000 családnak juttattak 12 ezer hold mérsékelt díjú bérletet, részletfizetési kedvezménnyel néhány ezer tenyészállatot osztottak ki. A nagybirtok felszámolásáról azonban szó sem volt. Így az akció ekkoriban már teljesen ellanyhult. Ezt használta ki Bartha Miklós demagóg uszításra a kárpát-ukrajnai zsidók, az ún. kazárok ellen, akik szerinte kiszipolyozzák a szegény rutén népet. Ez okozhatta Ady ingerültségét is az akció ellen. A NN jún. 20-i számában egyébként hír jelent meg arról, hogy Széll menesztette Egant. Tudtára adta, hogy nem tetszik neki részvétele a rutén akcióban. Egan levonva a konzekvenciákat, önként távozott hivatalából. Eganról annak halálakor már megbecsüléssel ír Ady. L. Egan Ede öngyilkossága c. szept. 21-i cikkét. – Néhány erős hitű ember van ebben az országban: a NN ugyanezen száma hírt ad róla, hogy dr. Molnár Ákos, a Bihar megyei székelyhídi kerület képviselője akciót kezdett a székelyek megmentésére. Erről talán Ady írta az alábbi tudósítást, melyet kortörténeti érdekessége miatt is közlünk:

#### Akció a székelységért

Molnár Ákos dr. a Bihar megyei székelyhídi kerület képviselőjelöltje a siker nagy reményével kezdett most akciót a székelység megmentésére.

Molnár dr. már régebben alaposan tanulmányozta a székely kérdést, melynek megoldásához a Székelyföld viszonyainak helyes ismerete szükséges. E célból sokáig tartózkodott s folytatott tanulmányokat.

Ezeket a tapasztalatokat akarja lelkes hittel és munkával érvényesíteni. Föl akarja kelteni a magyar társadalom e legégetőbb kérdése iránt az érdeklődést, s föl akarja tárni a természeti szépségekben s adományokban gazdag Székelyföld kincseit.

#### A Székelyföld kincsei

A természet pazar volt ehhez a kis földhöz, csak mi vagyunk nagyon mostohák. A székely fürdők például mind megérdemelnék, hogy világfürdőkké váljanak.

Borszék vizénél nincs üdítőbb ásványvíz. Ez a víz kiállja a tengeri utat is anélkül, hogy szénsav-tartalmából bármit vesztene. És mindez alig ér valamit. Borszék el van zárva a világkereskedelem útjaitól. A legközelebbi vasútállomástól is egy napig kell kocsin a fürdőig menni. A beteg alig képes a fürdőbe eljutni, s hazajövet gyógyulását elrontják a rettenetes utak, rossz, útszéli korcsmák, primitív kocsik rossz kis székely lovakkal. Hamburgig hamarabb el lehet jutni, mint Borszékre. De mennyi kiaknázatlan természeti kincse van még a Székelyföldnek. A gyergyói és ditrói márványbányák például jobb márványt adnak a carrarainál. De a bányák megközelítése is nehéz, hát még a termékek szállítása.

A magyar kormányok régi bűne a Székelyföld teljes elhanyagolása. Pedig volt erdélyi részekről szakadt miniszterünk is elég. Maga Hegedűs is erdélyi ember, aki a székelység ügyének fölkarolásával sok hibáját elfeledtethette volna.

#### Eddigi kísérletek

Kereskedelmi gócponttá kell nekünk tenni a Székelyföldet. Kőszén, márvány, arany, petróleum s hangszerfák várnak kiaknázásra.

A Thieme-féle hamburgi cég volt az első, mely megírta, hogy potom áron erdőt bérelt Gyimesen, s az erdőn rengeteg pénzt nyert.

Nyomában egy angol vállalkozó petróleumüzemet nyitott.

Már ez a két mozgalom nagy civilizatorikus hatást idézett elő a környéken. A csíki és sepsiszentgyörgyi vasutak Romániába vezetnek. A szerencsétlen csángók jobb helyzetbe kerültek. A vállalat iskolákat létesített, ahol eddig soha iskola nem volt. S most kezdenek emberek lenni, kik eddig félvad, animális életet éltek.

Hiába Anglia, mindenütt Anglia. Civilizációt, haladást s jólétet teremt mindenütt.

Egy angol tábornok mondta, aki Székelyföldön lakik 15 év óta, s megtanult magyarul:

Építsenek csak vasutat, idejön egész Anglia!

#### Automobil közlekedés

Molnár Ákos dr. a közeljövő kétségtelenül legbeválóbb közlekedésével, az automobil közlekedéssel akarja a Székelyföldet járhatóvá, látogatottá tenni. Mint az Automobil Club igazgató tanácsosa mozgalmat indított a klubban a Székelyföldnek automobillal való bejárhatásának tanulmányozására.

E hó végén Nagyváradról Kolozsváron, Segesváron s Brassón keresztül Szapáry Pál gróf, Törley József s Molnár Ákos dr. a Székelyföldre utaznak automobilokon.

Érintkezésbe lépnek a vármegyével s községekkel, s egyelőre Borszékről és Szászrégentől teher- és személyszállítást akarnak berendezni.

Molnár Ákos dr. a legutóbbi budapesti automobil kiállításon érintkezésbe lépett a párizsi Dron-Bouton gyárral, s arra az esetre, ha e nagyszabású terv nem hiúsul meg az irányadó körök szűkkeblűségén, máris nagy terveket helyezett kilátásba.

Ha a gyönyörű terv, amelyen Molnár dr. nagy lelkesedéssel dolgozik, sikerülni fog, a székelységre s a Székelyföldre megváltó, szebb jövő vár.

Mj.: Ha (52.), FL (129. részlet Eganizmus címmel)