# Fölszállott a páva

„Fölszállott a páva a vármegye-házra,
Sok szegény legénynek szabadulására.”
Kényes, büszke pávák, Nap-szédítő tollak,
Hírrel hirdessétek: másképpen lesz holnap.
Másképpen lesz holnap, másképpen lesz végre,
Új arcok, új szemek kacagnak az égre.
Új szelek nyögetik az ős magyar fákat,
Várjuk már, várjuk az új magyar csodákat.
Vagy bolondok vagyunk s elveszünk egy szálig,
Vagy ez a mi hitünk valóságra válik.
Új lángok, új hitek, új kohók, új szentek,
Vagy vagytok vagy ismét semmi ködbe mentek.
Vagy láng csap az ódon, vad vármegye-házra,
Vagy itt ül a lelkünk tovább leigázva.
Vagy lesz új értelmük a magyar igéknek,
Vagy marad régiben a bús, magyar élet.
„Fölszállott a páva a vármegye-házra,
Sok szegény legénynek szabadulására.”

### Megjelenés Első megjelenés: BN 1907. március 10. XII. évf. 60. sz. 2. – (Páris, március) – Ady Endre – („Kis tarka nóták” főcímmel másodikként közli Az áhított csömör c. vers után és az Egy ismerős kis fiú c. vers előtt.) – További megjelenés: Szil 1908. január 9. XXVI. évf. 2. sz. 1–2. – Tárca – (Főcím: „Vér és Arany”. Alatta zárójelben: Ady Endre e cím alatt megjelent új verskötetéből. A lap elsőnek közli A Léda arany-szobra, a Nem mehetek hozzád és Az Értől az Oceánig c. versek előtt.) – Kötetben: VA1 (1908) (A magyar Messiások ciklus) 45–46.; AH (1908) 37–38.; VA2 (1910) 29–30.; VA3 (1910) 29–30.; Gyűjt [1910] 29.; VA4 (1918) 29–30.; VA5 (1919) 39. – Gyűjteményes kötetben először: AEöv-1 [1930] 51. ### Szövegkritika, szövegváltozatok Alapszövegünk a VA4-ből. Gyakorlatunktól eltérően azért választottuk ezt a késői kiadást, mert a VA3-ban található szokatlanul nagyszámú sajtóhiba itt nem fordul elő. A VA1 korrektúrájának (PIM A. 126/1.) 5. sora végén Ady a kettőspontot vesszőre javította. A VA3 korrektúrájában (OSzK Fond. Hung. 1731.) a 4. sor Hírrel szavának rövid i-jét hosszúra javították, az 5. sor másképpen szavában a sajtóhibát javították, a 11. sor végén a vesszőt törölték. ### Javításaink: 11 A sor végére a hiányzó vesszőt – a korai közlésekkel egyezően – kitettük. 13 Az egy versen belüli szövegközlés egységességét, következetességét figyelembe véve az egybeírt vármegyeházra alakot az 1. és 17. sor megoldásával egyezően – a Szil változatára támaszkodva – kötőjeles – vármegye-házra módosítottuk. 14 A sor végén a vesszőt, az előző kiadások alapján, értelemszerűen pontra javítottuk. ### Szövegeltérések:
Főcím: | Kis tarka nóták | BN
|  | Vér és Arany |  |  | Szil
Cím fölött: | II. | BN
Alcím: | (Ady Endre e cím alatt megjelent új verskötetéből.) |  |  | Szil
1. | vármegye-házra | BN
| vármegye házra, |  |  |  |  |  | VA3
| vármegyeházra, |  |  |  | AH |  |  | Gyűjt
2. | szabadulására”. |  | VA1 |  | AH
4. | Hirrel | BN | VA1 |  | AH
| hírdessétek: másképen lessz |  |  | Szil
5. | Másképen lessz |  |  | Szil
| másképen lessz |  |  | Szil
| végre: | BN
| végre |  | VA1
6. | Uj arcok, uj szemek | BN
| Uj arcok |  |  |  |  |  | VA3
7. | Uj | BN
| fákat | BN
8. | uj | BN
9. | elveszünk, | BN | VA1 |  | AH
11. | Uj lángok, | BN |  |  |  |  |
| Uj lángok |  |  |  |  |  | VA3
| uj hitek, uj kohók, uj szentek, | BN
| szentek |  |  |  |  |  | VA3 |  |  | VA5
12. | vagytok, |  |  | Szil
| semmi-ködbe |  |  | Szil
| mentek, | BN
13. | vármegye-házra | BN | VA1 |  | AH |  | VA3 | Gyűjt |  | VA5
14. | űl |  |  | Szil
| leigázva, |  |  |  |  |  |  |  |  | VA5
15. | lessz |  |  | Szil
| uj | BN
| igéknek | BN | VA1 |  | AH | VA2 | VA3 | Gyűjt
17. | vármegye-házra | BN
| vármegyeházra |  |  |  |  |  |  | Gyűjt
18. | szabadulására”. |  | VA1 |  | AH
| szabadúlására. |  |  | Szil

### Keletkezéstörténet

A vers a Válasz Tóth Bélának című cikk (AEÖPM VIII. 179–82.) után keletkezett. „[…] Ha a cikk – írja Király István – az intellektuális művészi forradalom publicisztikai hadüzenete volt – itt annak verses, lírai párja született meg.” (Király I. 516.) „Nemrég derült ki – olvashatjuk Vezér Erzsébetnél –, hogy a vers közvetlenül Achim Andrásnak egyik forradalmi cikkére visszhangzik, ám egyben arra is magyarázat, hogy egy közismert népdalból indult. A népdal felmerülésében fontos szerepe volt a feudális vármegye ellen még gyermekkorában kialakult, majd a váradi redakcióban elmélyült, végül a darabontkorszak »nemzeti ellenállásában« kirobbant gyűlöletnek. Mint reális élmény a gyermekfejjel látott nagykárolyi vármegyeháza lebeghetett szeme előtt. Egyik nagykárolyi novellájában is ezt a dalt énekli a züllő dzsentri.” (Vezér 205–06.) Az említett novella, a Víg Avay Ábris 1908. okt. 10-én jelent meg a PN-ban. A novella témáját Ady nagykárolyi tanulóéveiből merítette. Hőse: „sajószentpéteri Osváth Mór, hétszilvafás kálvinista nemesúr, vármegyei írnok és felesége, sombori Zsombory Mária, kiknél másfél évig volt Ady kosztosdiák, második és harmadik gimnazista korában (1889–1891-ben).” (AEön 1360.; lásd még: Hetey 24–25.) Ady a neveket megváltoztatta; a történetet novellásította, és lett Osváth Mórból Avay Ábris; Zsombory Máriából Ószathy Ágnes, de a lényeget hűen visszaadja: „Ábris bácsi túlontúl sokat dalolt – írja –, Ágnes néni túlontúl sokat sírt, és ez volt a hiba. Ábris bácsi írnoknak jött be a városba, a vármegyeházára járt, s a főispánt is öcsémnek szólította. Ősz hajú, piros óriás volt, ötezer hold földet dalolt el, de a daloktól nem ment el a kedve. […] Be-bejött egy-egy régi cimbora a tanyáról, faluról, s vitte magával néha Ábris bácsit. A petróleumlámpát esténként egyre spórolóbban égettük: nem volt pénz. Mi, a kosztos fiúk, keveset fizettünk, s Ágnes néni ebből a mi kis pénzünkből gazdálkodott. Ábris bácsi néha eltűnt dalolni három-négy napra, s olykor éjszakánként riadtunk fel. Érkezett Ábris bácsi, s még rekedt se volt, a víg, vén, rossz gyermek még mindig dalolt. »Az alispán kalapomhoz rózsát tett«, avagy »Fölszállott a páva a vármegyeházra«.” (AEön 936–37.) Ez a régi emlék inspirálhatta Adyt a Fölszállott a páva megírásánál. Az eredeti népdal így hangzik:

Fölszállott a páva a vármegyeházára,
De nem ám a rabok szabadulására.

Ady az eredeti szöveget saját mondanivalójának megfelelően alakította át.

Földessy Gyula a Nap-szédítő tollak motívumot Goethére vezeti vissza: „Napszédítő tollak: Goethe Chinesisch–Deutsche Jahres- und Tageszeiten 5. darabjában jóval szélesebb, de hasonlóképpen szól a páva napszédítő tollazatáról. »Entwickle deiner Lüste Glanz Der Abendsonne golden Strahlen, Lass deines Schweifes Rad und Kranz Kühn-äugelnd ihr entgegenprahlen« – »Csillogtassa kedved fénye A nyugvó nap tűzsugarát, Pávafarkod büszkesége Kápráztassa a napot magát.« Goethe: Kínai–német év- és napszakok. – A feleségem azt mondta, hogy a „fölszállott a páva” azt jelenti, hogy tűzvész ütött ki a vármegyeház tetején. Nekem ez sohase jutott volna az eszembe. Lehet, hogy neki igaza volt.” (Földessy: Amt 57.)

Benedek Marcell a vers egyik elődjét Komjáthy Jenő Új élet című versében véli felfedezni: „Ha Ady még nem olvasta az Új élet című Komjáthy-verset a Fölszállott a páva írásakor – az igazán csodálatos találkozását jelenti a nagy szellemeknek:

»Vagy hozok e hervadt földre új tavaszt
Az anyagba új lelket lehelve,
Vagy a vészek óriása leszakaszt,
S összetör a végzet bosszúkedve.«

Íme az Ady-féle vagy – vagy őse.” A versben lévő új jelző halmozását pedig Komjáthy Szózat című versére vezeti vissza. „És az új szó kultuszának eredetét is megleljük Komjáthyban:

»Mert új világ: új hit, új állam,
Új hon, új élet kell nekünk,
Új gyönyörök, új fény, új eszmék,
Mindent újból kell kezdenünk«.”
(Benedek I. 176.)

Ezekben a sorokban látja Szabó Richárd is az Ady-vers előzményét: „Ady is várja, Komjáthy bizonytalan, elmosódó általánosságainál sokkal konkrétebben az »új magyar csodákat«.” (Szabó R. 33.)

A verset A magyar Messiások ciklusba sorolta be a költő, azok közé a versek közé, melyekből a küzdelem hiábavalósága, a tehetetlenség keserű érzése hallik ki. Ambivalencia jellemzi a költeményt, ebből következik, hogy a kortársak is különbözőképpen értelmezik. Horváth János dekadenciát vél benne felfedezni: „Dekadens ízlés bizonyítéka […] a primitív s a raffinált művészi elemek keveréke. A primitív elem népdalból, meséből kerül a versbe. Népdalból […], mely a jól ismert rabnóta formáiban cseng: »új magyar csodákért, új lángok, új hitek, új kohók, új szentekért« […] primitív (népies, régi magyaros) a forma, a kifejezés fordulatai, s raffinált az az újért való rajongás, a réginek ez a gyűlölete, mi ilyen formában még eddig nem jelentkezett.” (Horváth 29.) Babits szerint hiányzik a versből a tényleges alternatíva, a vagy-vagy végzetszerű, nincs választási lehetőség: „Vagy, vagy… A vers híres és valóban gyújtó hatású. Mégis, mit mond ez a különös, alternatív jóslat? Nem többet, mint ha a megkérdezett időjós azt felelné a holnapi nap időjárását illetően: – Vagy sütni fog a nap, vagy pedig továbbra is felhők borítják az eget. Azaz semmit. Mi van e mögött a semmi mögött, ami izgatni és lelkesíteni képes? Talán magának a sorsnak dodonai volta, a nemzeti jövő izgató kétessége jelenik meg a költő szavainak fátylában[…]” (Babits: A titokzatos mesterség. PN 1938. dec. 6.; Keresztül–kasul az életemen. Bp. 1939. 28.; illetve: Esszék, tanulmányok. 1978. II. 593.)

### Irodalom

Horváth 25.; Benedek I. 176.; Babits: Keresztül–kasul az életemen. Bp., 1939. 28.; Földessy: Amt 57.; Szabó R. 33.; Schöpflin 89.; Hársing Lajos: Fölszállott a páva. Irodalmi elemzések 2. rész Bp. [1958.] 57–63.; Domokos József: Két Ady-vers keletkezése. Magyar Nemzet 1968. febr. 4. 29. sz. 12.; Vezér 205–06.; Király I. 516–22.; Péter László: Fölszállott a páva. Délmagyarország 1970. márc. 22.