# Lábán hivása

Óhajt az álmom s eltür a testem,
Sok juhu Lábán.
Lipótvárosnak leánya Pesten,
Külömb vagyok én sok hiu másnál:
Gyere rut Lábán,
Melegem ágyán sohasem fáznál.
Én megbocsátom csunya növésed:
Sok juhu Lábán,
Mert sok a juhod, mert sok a pénzed.
Nagy, uj szerelmi tüzekkel várlak:
Gyere rut Lábán,
Sok a te pénzed: nagyon kivánlak.

### Megjelenés Első megjelenés: BN 1906. március 25. XI. évf. 83. sz. 1. – Tárca – Ady Endre – („A Pénz” főcímmel közli II. számmal az Új Heléna c. vers után.) – (A kötetben nem közölt, feledésbe merült versre újrapublikálásával Emőd Tamás a SzÉ 1928. júl. 3-i számában Hét elsikkadt Ady c., majd Hatvany Lajos a Társadalmunk 1932. nov. 12-i számában Ady Endre ismeretlen, kiadatlan versei c. közleményében hívta fel a figyelmet.) – Gyűjteményes kötetben először: AEöv-8 [1943] 999–1000. ### Szövegkritika Alapszövegünk a BN-ból. A sajtóközléshez tartozó II. számot a főszövegből elhagytuk. ### Javításaink: 2 A Lábán után az értelemzavaró sajtóhibás vesszőt pontra cseréltük. Így válik világossá, hogy a harmadik sor – Lipótvárosnak leánya Pesten – nem Lábán értelmezője, mint Földessy Gyula is vélte (Amt 300.), hanem a versben beszélő, a negyedik sorban közvetlenül fölbukkanó női én-re vonatkozik. 3 A Pesten után a hibásan szedett, értelemzavaró pontot vesszőre változtattuk. Emendációnk indoklása megegyezik a 2. sor javításánál kifejtettekkel. 4 Az indokolatlanul hosszú ű-vel szedett Kűlömb szóalakot a helyesírásnak és a ritmikának megfelelőbb rövid ü-s változatra igazítottuk: Külömb. 9 A juhod után az elmaradt vesszőt kitettük. ### Keletkezéstörténet A BN szövegének hibás központozása vezethette félre Földessyt, és késztette indokolatlan magyarázkodásra, amely szerint „Lábán az apa volt, nem a lány. A Bibliát jól ismerő Ady bizonyára tudta ezt; az apa nevén említi a lányt”. (Amt 300.) Holott a versben egész másról van szó: helyzetdal ez is, amelyben a lipótvárosi névtelen leány csábítgatja, hívogatja a sok juhú, sok pénzű Lábánt. A Lábán elnevezéssel Ady a maga szokásos módján csupán archaikus, biblikus hangulatot kívánt adni a versnek. Az eredeti Lábán különben az Ószövetségből ismerős: Izsák feleségének, Rebekának a bátyja volt, aki Mezopotámiában élt. Hozzá menekült Jákob Izsák áldását Ézsau elől csellel megszerezve. A gazdag és ravasz Lábán hét évi juhtenyésztő szolgálat ellenében feleségül ígérte Jákobnak a kisebbik lányát, a fiatalembernek kedves Rákhelt. De a hétévi szolgálat után a furfangos Lábán idősebb, csúnyácska lányát, Leát csempészte be a nász-szobába. Rákhel csak további hét évi szolgálat után lehetett Jákob felesége. Eközben Jákob ügyes tenyésztő munkája nyomán mind Lábán, mind Jákob juhnyájai egyre gyarapodtak. (Mózes I. 24., 28., 29., 30.)