# Öröm-város volt a hazám

Arany-bércek, arany-kupolák,
Véremet az út pora issza,
Öröm-városból menekülök én
S nem mehetek sohase vissza.
Öröm-város volt az én hazám,
Most is sajog sanyarú testem.
Korbáccsal vertek ki, mert egy napon
Szomorúság bűnébe estem.
Futok, futok. Zengő városom
Átkot szórt a bús pártütőre.
Csak néha küld egy-két kis aranyat
Vékony örömre, borra, nőre.
Arany-bércek, arany-kupolák,
Öröm-városnak örök pírja,
Ha pénz égeti koldus-zsebemet,
Tiértetek örülök sírva.

### Megjelenés Első megjelenés: BN 1906. március 11. XI. évf. 69. sz. 1. – Tárca – Ady Endre – („A Pénz” főcímmel Öröm-város címen elsőnek közli a Judás és Jézus c. vers előtt.) – Kötetben: VA1 (1908) (Mi urunk: a Pénz ciklus) 107.; VA2 (1910) 61–62.; VA3 (1910) 61–62.; VA4 (1918) 61–62.; VA5 (1919) 80. – Gyűjteményes kötetben először: AEöv-1 [1930] 67. ### Szövegkritika, szövegváltozatok Alapszövegünk a VA2-ből. A BN szövegén Ady több helyen módosított a kötetbe történt felvétel előtt. A VA egyes kiadásai között kisebb-nagyobb eltérések akadnak. A VA3 levonatában (OSzK Fond. Hung. 1731.) a 8. sor Szomorúság szavát rövid u-s változatra javították. Feltűnőek a VA4 és VA5 sajtóhibás szövegeltérései. A VA2 szövege nem igényel javítást. ### Szövegeltérések:
Főcím: | A Pénz | BN
Cím fölött: | I. | BN
Cím: | Öröm-város | BN
2. | ut | BN
3. | Örömvárosból | BN
6. | sanyaru testem, | BN
8. | Szomoruság | BN |  | VA3
10. | bus pártütőre | BN
11. | aranyát [sh] |  |  |  |  | VA5
12. | nőre, | BN
14. | Örömvárosnak | BN
| Öröm-városnak, |  |  |  |  | VA5
| pirja, | BN | VA1
15. | koldus-zsebemet. |  |  |  |  | VA5
16. | Ti-érttetek [sh] |  |  |  | VA4 | VA5
| sirva, | BN
| sirva. |  | VA1
### Keletkezéstörténet Már 1905-ös verseiben megjelent az örömmotívum: a BN-ban 1905. máj. 7-én publikált Léda a hajón, majd a BN-ban 1905. máj. 28-án közreadott A hajnalok madara soraiban. De míg az elsőben az „Öröm hajója” Lédát, a szerelmet „hozza”, a másodikban pedig a mámor és az öröm kölcsönös szárnyalása éled folyton újjá, addig az Öröm-város volt a hazám strófái az öröm természetes, ösztönös szféráiból történt kiűzetésről szólnak, s arról hogy a hajdani illúziók körébe a lírai ént olykor csak a pénz emelheti vissza. Kellő fenntartással és nyomatékos megkérdőjelezéssel kezelhető Földessynek (Amt 73.) az az egyértelmű állítása, hogy a vers 8. sorának Szomorúság bűnébe estem fordulata egyértelműen Ady „ifjúkori betegségére”, a Nagyváradon szerzett és később Párizsban komplikációt okozott vérbajára vonatkozik (l. erről az AEÖV II.-ben a 301. Tüzes seb vagyok c. verset és jegyzetét). S bár a szövegösszefüggés valóban olyan, mintha a változást egyszeri esemény okozta volna: Korbáccsal vertek ki, mert egy napon / Szomorúság bűnébe estem – mégis valószínűbb, hogy Ady itt a szomorúság szót konkrétan, a maga lelkiállapotára, élet- és világszemléletének elkomorodására, tragikus átalakulására vonatkoztatja. ### Irodalom Földessy: Amt 73.; Vezér 212.; Király I. 378., 384.