a rongyos háznak egykor palota lesz a helyén – Tseresnyés uram hosszú monológjának itt olvasható célzásait egy nagyobb cikkben is kifejtette Jókai – épp a regény írásának idején (Kakas Márton… 1871. 2. k. 126–128). Az Nemzeti Kiadás (Jókai Mór Összes Művei. 1–100. k. Bp. 1894–98.) – És mégis mozog a föld: 43–44. k. 1896.-ban is megjelent Ez előtt című tárcában Jókai elmondja, hogy a Magyar utca 21. sz. házban lakik, s e ház helyén negyven év előtt „alacsony, rozzant vityilló állt”. Itt a két kis szűk szobában közös háztartásban élt egy becsületes csizmadia és Kisfaludy Károly. A rokonai által megtagadott költő nappal képecskéket festegetett, amelyeket olcsón vesztegetett el a műárusnál, este pedig verseket írt: ezekre azonban még nehezebben akadt vevő. A János nevű csizmadia is szűken keresett: hol egyikük segítette ki a másikat, hol a másik gondoskodott mindkettőjük ellátásáról. – Ez a kis cikk lényegében igazolja a regénybeli csizmadia itt említett jóslatát. (Életemből 1. k. 418–20.) – A Magyar utcáról: Rab Ráby 2. Nyilván a fenti esettel kapcsolt asszociáció révén említi Henszlmann a Toldy Ferenc ünneplésére rendezett 1871. november 12-i banketten az „egyszerü, de derék maecenást… Szovcsák József asztalosmestert, ki egykor egyedüli volt, ki Vörösmarty nyomtatási költségeit szívesen kifizette, nagy gondoktól mentve meg a költőt, s e derék ember maig is él a papnövelde utcában” (A Hon 1871. nov. 13. esti kiadás).