A veres épületről részletesen beszámol Bernáth Gáspár: Pankay (!) György életéből töredék c, írásában. I. és III. rész. (Hölgyfutár 1854 354., 537.

Petőfi már nem ilyen kedélyesen ír Józsa Gyuri házatájáról Kerényi Frigyeshez címzett híres debreceni levelében: „…Átkelve a Tiszán, éri az ember Füredet, s mingyárt ennek a szélén az istenben boldogult vagy ördögben boldogtalanult Józsa Gyuri elkezdett s abba hagyott palotáját. Ott álldogál mogorván, vakolatlan falaival s ásító ajtókkal és ablakokkal, mint egy óriási csontváz. Üres termein át tolvajként szalad a szél, s bosszankodó süvöltéssel hagyja ott, hogy nem lelt semmit.” (III. levél. Debrecen, május 14. 1847. = Petőfi összes művei. Bp. é. n. Franklin kiad. 1270–1.) Vö. Egy magyar nábob jelen kritikai kiadás 1. k. 256., 458. – Jellemző, hogy a Bródy-féle, egyébként is sikerületlen ifjúsági „átdolgozás” illusztrációjaként Józsa–Csollán monumentális, klasszicizáló stílusú kastélyt kapott (id. kiad. 44. lap)!