A kálvinista egyházi szokások burleszk leírása más regényben is előfordul pl. a Hétköznapokban (A cantus praeses c. fejezetben) vagy az Egy magyar nábobban (A nábob nevenapja; l. Zsigmond i. m. 137.).

A Magyar Kultúra című jezsuita szellemű katolikus folyóirat 1925–26-ban cikksorozatban támadta Jókait a katolikus egyház tanításainak és szertartásainak kigúnyolása miatt. Protestáns részről a sárospataki Gulyás József foglalkozik ezzel a kérdéssel, s válaszol is a Magyar Kultúra cikkírójának, mondván, hogy pl. az És mégis mozog a földben a Csollán Berti rendezte, gúnyból keletkezett istentisztelet is kifogásolható lenne. „De ezt a tárgy természete hozza magával”, hogy „Jókai a szereplő személyek jellemének körülményei szerint, humorosan tudja leírni a református szertartásokat is”. (Jókai és a kálvinista énekek. – Dolgozatok. Írta Dr. Gulyás József. Sárospatak 1926. 1–9.)