A kecskeméti rácpusztítás. – A kuruc harcok idején, 1707 márciusában Károlyi Sándor egyik csapata a Bácskára rontott, mire a bácskai rácok Kecskemét feldúlásával álltak bosszút. 1707. ápr. 3-án korán reggel 2000 rác lovas és 1000 gyalogos kezdte a támadást, s váratlan rajtaütésük teljes sikerrel járt. Csak a Nagykőrösről jött segítség jelentett enyhülést, de a végül elmenekülő fosztogatók megöltek 396 kecskemétit, 55 ott levő török kereskedőt, 155 embert fogságba hurcoltak, – akiknek csak egy részét sikerült később hosszas huzavona után kiváltani. A kár 230 ezer tallérnál is több volt. (Pest-Pilis-Solt-Kiskun Vármegye. Két kötet. = Magyarország vármegyéi és városai. Szerk. Borovszky Samu. Bp. 1910. 2. k. 335.) – Orosz László közlése szerint a pusztításnak verses feldolgozója is volt: Székudvari János, kecskeméti iskolamester. Történész feldolgozása: Hornyik János: A rácok ellenforradalma (Századok 1868. 699–702).

Az erdélyi pórlázadás talán a Budai Nagy Antal nevéhez fűződő (1437–1439), de még inkább a Horia-Clo(ca vezette felkelés (1784).