Debreceni Kalmár János neve után ítélve szintén kereskedő lehetett. 1619-ben ő is tagja a város Bethlen embereivel tárgyaló delegációjának, 1621-ben communitási tag. Vö. Kerekes: Bethlen Kassán [= Kerekes György: Bethlen Gábor fejedelem Kassán 1619-1629. Kassa 1943.] 21, 26, :369-370. Egy „Kalmar Janos Cassaÿ” 1619. febr. 20-án levelet ír Göncről Láng Jánosnak: valamely deákot protezsál, ki Táncos Pál házánál lakik, s „örömest zolgalna az Thot Ecclesiaba*”. (Kassa város Levéltár 5871/17.) De a szóban forgóval biztosabban azonosíthatjuk azt a Debreceni Jánost, akiről 1604 és 1627 között több okmány beszél (Uo. AS Lad. Y Fasc. Debreceni Nr 1-11. vö. még 14.). Testamentumát 1627. jún. 5-én vették fel, s itt igen részletesen elősorolva „keouetkezik az Kalmar Marha”, tehát csakugyan kereskedő lehetett. Ő volt az „eöregbik”, mert egy másik Debreceni János testamentuma 1636. máj. 11-én iratott le. Ez talán a város 1630-as tisztségviselőinek névsorában előforduló Debreceni János porkolábtiszttel azonos. Hogy most már eme Kalmár Jánossal (Jánosokkal?) azonosítható-e az a hasonló nevű kereskedő, aki Kerekesnél szerepel (Almási 19, 34, 86.), vagy pedig az Anglia ajánlásában (Europica Varietas [= Szepsi Csombor Márton: Evropica Varietas… Kassa 1620. RMK [= Szabó Károly-Hellebrant Árpád: Régi magyar könyvtár… I-III. köt. Bp. 1879-1898.]I. 500.] 187.) megnevezett Thuri Kalmár János – biztosan nem tudjuk eldönteni.