A plzeñi jezsuitákkal kapcsolatos kitérő lehet személyes megfigyelés, de hallomásból is származhat, vagy pedig valamely friss forrásmunka adatának hasznosítása. Ez utóbbira azért gondolhatunk, mert Csombor Márton az anglusok, francuzok és velencések példáját is emlegeti, meg Èeské Budejovicét, ahol nem is járt. Az angol vallásháborúkról (Europica Varietas [= Szepsi Csombor Márton: Evropica Varietas… Kassa 1620. RMK [= Szabó Károly-Hellebrant Árpád: Régi magyar könyvtár… I-III. köt. Bp. 1879-1898.]I. 500.] 111-112.) és a franciaországi jezsuitaellenes vitákról, támadásokról (Europica Varietas [= Szepsi Csombor Márton: Evropica Varietas… Kassa 1620. RMK [= Szabó Károly-Hellebrant Árpád: Régi magyar könyvtár… I-III. köt. Bp. 1879-1898.]I. 500.] 276-277.) már fentebb megemlékezett. A Velencére vonatkozó utalás hátteréül a következőket jegyezhetjük meg. A Köztársaságban a XVII. század elején zajlik a „Papalisti” és „Republichisti” küzdelme, melyben V. Piusszal szemben harcolnak a világi jogokért. Ennek során több ízben szóba kerül a jezsuiták kiűzése is, mit azonban a gyakorlatban nem visznek keresztül. A világi mozgalom ideológusa Paolo Sarpi történetíró és teológus. Vö. Heinrich Kretschmayr: Geschichte von Venedig. III. Bd. Der Niedergang. Stuttgart 1934. Geschichte der Europäischen Staaten 35. Werk. Főleg 78-125.