Szilézia generalis descriptiójához sem idézhetünk minden adatot ilyen sorrendben felsoroló földrajzi forrásművet. Erdős földjéről, a nysai püspöki rezidenciáról Münster [= Sebastian Münster: Cosmographia universalis lib. VI… Bázel 1550. Szegedi Somogyi Könyvtár Ge. 125.] ír (889, 881.), Ortelius [= Abraham Ortelius: Theatrum orbis terrarum… Antverpen 1592. Bp. Egyetemi Könyvtár Ge. I. 113.] (58a) csak azt mondja, hogy a név eredetét nem lehet az Elisiumból levezetni, s Nysáról, Smogrzówról beszél ő is. Határairól és nagyságáról –a z EV-hoz hasonlóan, de lépésekben számolva – Mercator [= Gerardi Mercatoris Atlas sive cosmographicae meditationes de fabrica mundi et fabricati figura. Amszterdam 1613. Bp. Egyetemi Könyvtár Ir Ge 110.]nál és az Atlas minor [= Atlas minor Gerardi Mercator [= Gerardi Mercatoris Atlas sive cosmographicae meditationes de fabrica mundi et fabricati figura. Amszterdam 1613. Bp. Egyetemi Könyvtár Ir Ge 110.]is a I. Hondio plurimis aeneis tabulis auttus atque illustratus. Transl. Peter Offenbach. Frankfurt am Main 1609. Magyar Tudományos Akadémia Könyvtár Földr. Qu. 139.]ban olvashatunk (471): „Die Schlesing… stöst gen Mitternacht vnd Orient an das Königreich Polen, gegen Mittag an Mähren vnd den Hartz oder Schwartzwaldt, vnd gegen Occident an Lusatiam vnd einen Theyl dess Königreichs Böhmen. Ist zwey mahl hundert tausend Schritt lang vnd achtzig tausend breyt”. Vizeit, városait – főképp Wrocławot – szintén részletezi (471-472.).