A gagates kő csodás tulajdonságait – szó szerint úgy, mint az Europica Varietas [= Szepsi Csombor Márton: Evropica Varietas… Kassa 1620. RMK [= Szabó Károly-Hellebrant Árpád: Régi magyar könyvtár… I-III. köt. Bp. 1879-1898.]I. 500.] – Münster [= Sebastian Münster: Cosmographia universalis lib. VI… Bázel 1550. Szegedi Somogyi Könyvtár Ge. 125.] kozmográfiája sorolja elő (45): „Habet… lapidem Gagatem plurimum optimumque. Hic lapis, quamvis rudis et ignobilis videatur, divini tamen nescio quid in se habet. Ignem enim alit in laticibus, quem solo oleo licet extingui. Si quis autem aquam et eius lapidis frustula biberit, si carnis senserit maculas, extemplo emingit, neque cohibere urinam potest. At si virgo biberit, non cogitur meiere.” Katona Lajos jegyzi meg, hogy „gagates néven már Plinius is említ /Historia naturalis 36, 34./ egy földi viasszal erősen kevert kőszénfajt”. Irodalmi tanulmányok. I. köt. Id. kiad. 332. Vásárhelyi G. [= Maros-Vásárhelyi Gergely: Vilag kezdetitöl fogva, iosagos, es gonosz czelekedeteknek példáinak Summái… Kassa 1623. RMK I. 528.] is tud róla (340): „Gagates köuet ha vizzel meg öttözed meg gyogyul olaial meg aluzik.” Vö. még Bertalanffi [= Bertalanffi Pál: Világnak két-rendbeli rövid ismérete… Nagyszombat 1757.] 159.