Az Europica Varietas [= Szepsi Csombor Márton: Evropica Varietas… Kassa 1620. RMK [= Szabó Károly-Hellebrant Árpád: Régi magyar könyvtár… I-III. köt. Bp. 1879-1898.]I. 500.] elé írott üdvözlő versek legértékesebbje Velechinus István Kölcsey figyelmét is felkeltő epigrammája: öt szapphói versszakból áll. E nemben ugyan korántsem a legelső irodalmunkban, de a Szabolcsi Bence által összefoglalt XVI. századi kísérletektől (Adalékok a régi magyar „metrikus énekek” történetéhez. ItK [= Irodalomtörténeti Közlemények]1928. 101-104.) elkülöníti az a tény, hogy már nem a szapphói alak szótagszám szerinti egyszerű rímes másolata, sem az antik metrum hangsúlyossá „átjátszása”, hanem láthatóan a „deák mértéket” követni próbáló kísérlet. Az adoniszi sorok pl. nem megbővítettek, s hibátlan daktilust adnak. Velechinus Komáromban született, 1614-ben nagyszombati skólamester volt, s még ez évben – a Szenci Molnárt is támogató Szegedi Gáspár segítségével – Heidelbergbe ment tanulmányokra. Tanulóéveiből ismerjük 1616 februárjában kelt, Georg Remhez írott levelét, s tudunk Szenci Molnárnál tett májusi látogatásáról. Vö. Napló [= Szenci Molnár Albert Naplója, levelezése és irományai. Kiad. Dézsi Lajos. Bp. 1898.] 388-389, 76. Visszatérte után röviddel, 1618. febr. 5-én – alighanem Molnár Albert közbenjárására – kassai másodpapnak hívták meg. Erősen kálvinista érzésű volt, 1627-ben pl. meg is rótta a tanács, mert kenyérrel áldoztatott a lutheránus szertartások helyett. Vö. Kerekes: Almási [= Kerekes György: Almássy István kassai kereskedő és bíró üzleti-, köz– és családi élete 1573-1635. Bp. 1902.] 133, 136. Janki Tőrös János levelének rá vonatkozó sorai: „Ha pediglen Nagtok kegyes patrociniomat reank araztya. es azzal akar latogatni kulgye Cassara Velichinus Istua Vra kezeben, ki masodik Cassai Predicator, eő kēglme szorgalmatos gondgyat viseli, czak leuelet lassa Nagtoknak, egy jambor kereztyen feő ember vagyon it Barazloban ki az Magyaroknak io akaroja Conrhadus Caspar doctor Medicine, Velichinus vram anak kezeben kuldi, az vizontagh fogyatkozas nelkül minekunk, mostanis tobbet kuldöttenek az Attyafiaknak hatzaz forintnal az ide fel valo patronusok kezeben es mostan imar mi tulunk zolgaltattya fel Francofurtba,.” (Várday Katához, 1623. júl. 10. Nr 10922.) 1633. jún. 14-én kelt végrendeletében úgy hagyatkozott, hogy fiát „Göncre avagy Szepsiben adják scholában való járásra”, s könyveire vonatkozóan azt kérte: „A könyveimnek catalógusa ugyanott az könyveimen vagyon láttatosan, az szerint az fiam számára reserváltassanak.” A végrendeletet egyéb dokumentumokkal együtt Kemény Lajos közölte: ItK [= Irodalomtörténeti Közlemények]1910. 197-206. E könyvek között mindenekelőtt saját munkái lehettek ott: egy kitűnő retorikai készséget eláruló halotti beszéd Károlyi Zsuzsanna fölött (Kassa 1622. RMK [= Szabó Károly-Hellebrant Árpád: Régi magyar könyvtár… I-III. köt. Bp. 1879-1898.]I. 524.), teológiai disputációi (RMK [= Szabó Károly-Hellebrant Árpád: Régi magyar könyvtár… I-III. köt. Bp. 1879-1898.]III. 1154. és Zoványi [= Zoványi Jenő cikkei a „Theológiai lexikon” részére a magyarországi protestantizmus történetéből. Bp. 1940.] 517.), valamint azok a művek, melyekhez üdvözlő verseket írt, így Seraphin Pál (RMK [= Szabó Károly-Hellebrant Árpád: Régi magyar könyvtár… I-III. köt. Bp. 1879-1898.]III. 1152.), Váci Péter (RMK [= Szabó Károly-Hellebrant Árpád: Régi magyar könyvtár… I-III. köt. Bp. 1879-1898.]III. 1153.), Békési P. András – Szepsi Csombor tanítója – (RMK [= Szabó Károly-Hellebrant Árpád: Régi magyar könyvtár… I-III. köt. Bp. 1879-1898.]III. 1172.) értekezései és Szenci Csene Péter fordítása (Debrecen 1616. RMK [= Szabó Károly-Hellebrant Árpád: Régi magyar könyvtár… I-III. köt. Bp. 1879-1898.]I. 465.), melyhez magyar nyelvű disztichonokat szerzett. Vö. még Szinnyei [= Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái. I-XIV. köt. Bp. 1891-1914.] XIV. 1059-1060.