Két-három napnál többet Prágában sem időzhetett Szepsi Csombor: a város nevezetességeinek leírása csak futó benyomásokat idéz, s több éjszakán át csak „egy pad szeken” feküdni amúgy sem lehetett valami marasztaló. Prágáról Miskolci Csulyak [= Miskolci Csulyak István: Diarium Apodemicum. Kézirat. OSzK [= Országos Széchényi Könyvtár] Oct. Lat. 656.] is részletesen beszámol (230a), ugyanabban a fogadóban szállt meg, mint Csombor Márton (27a): „in urbe veteri ad tres coronas divertimus.” A későbbi naplóírók közül Sándor I. [= Sándor István: Egy külföldön utazó magyarnak jó barátjához küldetett levelei. Győr 1793.] (407-411.) és Somody [= Somody István Utazása 1789 és 1790 Esztendökben… Kézirat. OSzK Oct. Hung. 755.] (120a) hagytak ránk részletesebb leírást a cseh fővárosról.

Prága három városrészének és legfontosabb látnivalóinak – egyetem, Sz. Vitus székesegyház, tanácsház Károly-híd stb. – az EV-hoz hasonló felsorolása már Münster [= Sebastian Münster: Cosmographia universalis lib. VI… Bázel 1550. Szegedi Somogyi Könyvtár Ge. 125.]nél olvasható (790): „Praga caput regni Bohemiae civitas est maxima, sedes pontificum et regum. Est autem in tres divisa partes; quae singulas sua habent nomina, scilicet Praga minor, vetus ac nova. Minor sinistrum latus Multaviae fluminis occupat coniungiturque colli, in quo sita est regia et sancti Viti augustum templum. Vetus Praga in plano iacet universa magnificis adornata operibus. Habet enim praetorium, forum, curiam et collegium Caroli imperatoris. Iungitur autem minori Pragae lapideo ponte quatuor et viginti arcuum. Novam civitatem a veteri distinguit fossa profunda utraque muro munita. Haec quoque civitas ampla est et protenditur usque ad colles.” Ismereteit Miskolci Csulyak [= Miskolci Csulyak István: Diarium Apodemicum. Kézirat. OSzK [= Országos Széchényi Könyvtár] Oct. Lat. 656.] is Münster [= Sebastian Münster: Cosmographia universalis lib. VI… Bázel 1550. Szegedi Somogyi Könyvtár Ge. 125.]ből meríti (vö. 27b). Idézhetnénk még Ortelius [= Abraham Ortelius: Theatrum orbis terrarum… Antverpen 1592. Bp. Egyetemi Könyvtár Ge. I. 113.]t (57a), Braun [= Georg Braun-Franz Hogenberg: Civitates orbis terrarum… Vol. I-VI. 1572-1617. Bp. Egyetemi Könyvtár MV 2r 1,2,7.]t (VI. 49.), Mercator [= Gerardi Mercatoris Atlas sive cosmographicae meditationes de fabrica mundi et fabricati figura. Amszterdam 1613. Bp. Egyetemi Könyvtár Ir Ge 110.]t és az Atlas minor [= Atlas minor Gerardi Mercator [= Gerardi Mercatoris Atlas sive cosmographicae meditationes de fabrica mundi et fabricati figura. Amszterdam 1613. Bp. Egyetemi Könyvtár Ir Ge 110.]is a I. Hondio plurimis aeneis tabulis auttus atque illustratus. Transl. Peter Offenbach. Frankfurt am Main 1609. Magyar Tudományos Akadémia Könyvtár Földr. Qu. 139.]t is (453-464): „Prag… wirdt in drey vterscheidliche Stätte, als in die Ober, Neuwe vnd kleine getheylt, vnd die alte durch die Mulda von der neuwen vnterschieden, in welcher das Keyserliche Schloss ligt zusampt der fürnembsten Kirchen zu S. Veit genannt, die steinerne Brücke vber dieses Wasser hat vier vnd zwantzig Bögen, ist von Keyser Carolo dem vierten… auss lauterem Alabaster erbauwt. Das Schloss ligt auff einem zimlich hohen Berg, zu welchen man einen fast gähen Gang hinauff steygen muss. In der Schlosskirchen is ein vberauss stattlich Begrebnuss von Alabaster in welchem etliche Fürsten vnd Römische Keyser begraben ligen.”

A fontosabb épületekről, intézményekről stb. alább is lesz szó.