Mint már utaltunk rá Csombor Márton 11 napot töltött Párizsban: máj. 27-től jún. 7. reggeléig. Látogatásának topográfiai kereteiről – az 1943-as kiadást használva – alapvető tanulmányt írt Bán Imre, kinek eredményeit – az általa idézett gazdag irodalomra már nem utalva – alább mind felhasználjuk. Szepsi Csombornak régi irodalmunkban páratlan Párizs-képe korábban is keltett némi figyelmet. Egy bizonyos „Tarlózó” pl. egyenesen Ady XVII. századi elődjé-t látja benne (It [= Irodalomtörténet]1935. 98.). Vö. még Halász Gábor: Külföldjáró magyarok. 1938. Válogatott írásai. Kiad. Véber Károly. Bp. 1959. 412. és Sőtér István: Magyar-francia kapcsolatok. Bp. 1946. 72. Magyar utazók természetesen előtte is megfordultak a francia fővárosban. A XVII. század előtti Párizs-járó magyarok szűkszavú tudósításaiból azonban csak Skarica Máté Csombor Márton által is felhasznált (vö. Europica Varietas [= Szepsi Csombor Márton: Evropica Varietas… Kassa 1620. RMK [= Szabó Károly-Hellebrant Árpád: Régi magyar könyvtár… I-III. köt. Bp. 1879-1898.]I. 500.] 277.) rövid beszámolója érdemel figyelmet. Párizs későbbi krónikásai közül Bethlen Miklós [= Bethlen Miklós Önéletírása. I. köt. Bev. Tolnai Gábor. Sajtó alá rend. V. Windisch Éva. Bp. 1955. Magyar Századok.] impressziói, Szathmári Király [= Szathmári Király Ádám Napló-Könyve 1711-1717 Esztendőkben. Kiad. Thaly Kálmán. Rákóczi Tár. I. köt. Bp. 1866. 235-396.] naplója, Faludi [= Faludi Ferenc: Téli éjtszakák. Kiad. Rupp Kornél. Bp. 1900. Régi Magyar Könyvtár 19.] átdolgozása, Sándor István tudósításai és Teleki József [= Teleki József Naplói. Kézirat. MTA Kvt K. 373/I-II.] gazdag diáriuma hívhatók segítségül jegyzeteink kikerekítéséhez.

Szepsi Csombor leírásának hitelével kapcsolatban első renden azt kell megállapítanunk, hogy a bevezető történeti és általános topográfiai rész (Europica Varietas [= Szepsi Csombor Márton: Evropica Varietas… Kassa 1620. RMK [= Szabó Károly-Hellebrant Árpád: Régi magyar könyvtár… I-III. köt. Bp. 1879-1898.]I. 500.] 259-260.) nem eredeti. Mercator [= Gerardi Mercatoris Atlas sive cosmographicae meditationes de fabrica mundi et fabricati figura. Amszterdam 1613. Bp. Egyetemi Könyvtár Ir Ge 110.] (151-152.) és az Atlas minor [= Atlas minor Gerardi Mercator [= Gerardi Mercatoris Atlas sive cosmographicae meditationes de fabrica mundi et fabricati figura. Amszterdam 1613. Bp. Egyetemi Könyvtár Ir Ge 110.]is a I. Hondio plurimis aeneis tabulis auttus atque illustratus. Transl. Peter Offenbach. Frankfurt am Main 1609. Magyar Tudományos Akadémia Könyvtár Földr. Qu. 139.] (338-340.) elég részletes, bár némileg eltérő sorrendben adott leírásával sok ponton érintkezik. Azok is említik korábbi kiterjedését, nagyságát, a Páris-nemzetségtől való származást, s hogy Lutetiának hívják „a luto, propter paludes vicinas”, valamint hogy Julius Caesar épített ott egy kastélyt.