Az irodalomértés horizontjai Párbeszéd irodalomtudományunk modern hagyományával [PDF formátumú dokumentumok]
KABDEBÓ LÓRÁNT, KULCSÁR SZABÓ ERNŐ: Előszó NÉMETH G. BÉLA: Egymást kiegészítve - nem egymás ellen ("Szellemtörténeti", pszicholingvisztikai és egyéb irányzatok) KULCSÁR SZABÓ ERNŐ: Hogyan s mivégre tanulmányozzuk az irodalomértés hagyományát? (Az esztétikai hatásfunkciók és a történeti irodalom-értelmezés) ROHONYI ZOLTÁN: Funkció és/vagy struktúraváltás: a történeti olvasat kérdéséhez SZEGEDY-MASZÁK MIHÁLY: A kánonok szerepe az összehasonlító kutatásban FRIED ISTVÁN: A magyar komparatisztika a két világháború között TOLCSVAI NAGY GÁBOR: A dogmatikus nyelvesztétika válfajai (Mit adott a hazai stilisztika az irodalomértésnek az elmúlt évtizedekben) DOBOS ISTVÁN: Az elmélet szerepének megítélése a kortárs magyar irodalomkritika reflexiójában KOVÁCS SÁNDOR: Az ártatlanság vélelme THOMKA BEÁTA: Metafora, interpretáció, teória VERES ANDRÁS: Az irodalmi szöveg és az olvasó BÓKAY ANTAL: Retoricitás - a posztformalizmus formaelmélete és a megértési tradíció ODORICS FERENC: Poszthagyomány - A kikerülhetetlen interpretáció - nyitóbeszéd BÉCSY TAMÁS: Szemantika és drámaelmélet SZABOLCSI MIKLÓS: Az irodalmi "avantgarde" mai megítéléséhez KABDEBÓ LÓRÁNT: A klasszicizálás mint intertextualitás a modernség második hullámában SZILI JÓZSEF: Álomföld az irodalomértés láthatárán BÁNYAI JÁNOS: A költészetértés két aspektusa ANGYALOSI GERGELY: A francia Racine-vita néhány magyar tanulsága