807 A pásztordalok meghatározott foglalkozáshoz fűződnek, más lírai dalcsoporttól aránylag jól elválaszthatók, ugyanakkor sokkal szervesebb részét alkotják a paraszti szóhagyománynak, mint például a summás-, kubikos- vagy a kisipari dalok. A pásztorok idealizált, kedvelt hősei voltak a parasztságnak (sőt az uradalmi cselédségnek is), a róluk szóló dalok nemcsak a pusztán terjedtek el, hanem a falusi lakosság körében is. A pásztor- és betyárnóták sokszor összefonódnak.

A pásztornóták az átlagos népdaloknál jóval archaikusabbak; több bennük az epikai elem is, bár népi pásztorballadáról alig tudunk, a bujdosó- és rabénekek hatása viszont kimutatható. E világtól elzárt emberek körében a dalok nem cserélődhettek még olyan intenzitással sem, mint falun, városon. (Petőfi egy-két versén kívül alig jutott ki közéjük műdal is.) A pásztordalok tipikus férfinóták, mint pl. a katona- és kubikosdalok is. Élményanyaguk viszonylag szegényes, de még így is sokat elárulnak a pásztorok életéről, érzelmeiről és gondolatairól.

A pásztorok szerelmi dalai is közvetlen környezetükből vett képpel indulnak, egyébként ezek még a parasztdaloknál is kevésbé árnyaltak. A pásztordalok dicsérik a szabadságot, a pásztoréletet szembeállítják a parasztéval; ezek, valamint a pásztorfoglalkozásokat gúnyoló dalok is rendszerint mulatságokon hangzottak el.

A pásztordalokat foglalkozási ágak (csikós-, gulyás-, juhász-, kanászdalok stb.) szerint legkönnyebb csoportosítani; műfajilag jelentős részük szerelmi dal és mulatónóta, akad azonban panasz- és gúnydal is.

A területi eloszlás eléggé különbözik a megszokottól, a pásztordal lokális jellegű; e nóták ott ismertek, ahol nagyobb arányú legeltetés folyt, vagyis a pusztákon (Bugac, Hortobágy stb.). Nem véletlenül nevezték ezeket pusztai és pásztordaloknak. Az ország középső része és a Tiszántúl vezet, nagyon kevéssé van viszont képviselve a nyelvterület keleti szegélye.