577 A szerelmi és a tréfás dalok után számban és jelentőségben a katonadalok következnek. Témájuk éppúgy nem a mindennapi élet, mint a történelmi, vitézi, bujdosóénekeké vagy a 48-as és a vándordaloké, továbbá a rabénekeké sem. (Ezekkel különben közeli rokonok.) Az idegen érdekek szolgálatában katonának vitt magyar legények sorsát tárják föl leplezetlen hűséggel. Voltaképpen az állandó hadsereg időszakának (1715-1945) katonadalait vehetjük ide, amikor tehát katonáink – a kuruc, 48-as és 19-es mozgalmakat kivéve – idegen hadseregben vagy idegen célok érdekében voltak kénytelenek szolgálni és gyakran harcolni is.

Érdemi gyűjtésük Ferenc József uralkodásának idején folyt; a két háború között és a második világháború idején e dalhagyomány – kivéve néhány névcserét – már nem újult fel többé.

A katonadal fogalma nagyon sokrétű, műfajilag ez is szinte minden más dalcsoport felé nyitott; tematikailag lehet legbiztosabban körülhatárolni. Nagyobb részük tulajdonképpen még a civil életről szól: a sorozástól a bevonulásig; a többi az utazás, a kaszárnyai kiképzés, a menetgyakorlatok, a táborozás, a háború, a fogság, a leszerelés, hazatérés időszakáról. E fő ciklusoknak olykor külön daltípusok felelnek meg, így a katonadalok rendkívül széles körén belül beszélhetünk sorozási nóták-ról, egy részük katonakesergő (a keserves megfelelője), katonasirató (a siratóének egyik alfaja); ill. verbunk (a táncdalok egy csoportja). A bevonulásról szóló katonadalok pedig olykor a bujdosóénekek és betyárdalok meglepően közeli rokonai, a kaszárnyai kiképzés dalai pedig a rabénekekkel hozhatók párhuzamba. Külön daltípus a menetelő-, panasz- és a huszárdal, továbbá a csatadal, háborús katonadal, hadifogolynóta; ugyancsak önálló ciklusnak vehető a leszerelésről szóló és a békedalok csoportja is. Elsősorban a katonaélethez tartozik a félnépi eredetű verses levél, amely itt nem okvetlenül szerelmi, inkább családias jellegű. Helyet kaptak és a katonaélethez idomultak a különféle vaskos gúnydalok és paródiák; ezek közül elsősorban a tréfás búcsúztatók. A katonadalok kisebb része inkább epikus, mint lírai jellegű; balladás dalok szólhatnak az erőszakos katonafogásról, a menetelésről, a táborozásról, továbbá a súlyos büntetések elszenvedéséről és a csatákról is.

A katonadalok viszonylag lassabban változó és szélesebb körben elterjedt típusai (a sorozásról, bevonulásról, kiképzésről, leszerelésről stb. szóló énekek) a korabeli hagyományos népdalok (szerelmi, pásztor-, betyár-, bordalok stb.) kisebb-nagyobb mértékű átalakításai. A népszerűbb dalok – kivált háborús időkben – a civil lakosság körében is közismertek.

A katonadalok éppúgy nem jutnak el az eszmei tudatosságig, mint más népdalok sem, különösen szembeötlő a korlátozottság a háborús katonadalokban.

A fegyvernemek közti tréfás versengés, a szerelem mundérban csal ki vidámabb hangokat. Felszabadult jókedv, hetyke önérzet jellemzi a leszerelésről szóló dalokat, amikor már a felsőbbséget is kigúnyolják, parancsaikat nemegyszer visszautasítják. Mélységes humanizmus jellemzi a békedalokat; nagy kár, hogy elődeink összegyűjtésüket elhanyagolták!