# A világnyelv és betűi

Azt, hogy az emberek egy nyelven beszéljenek, ha eddig meg nem érte a világ, ezután már éppen nem érheti meg. Minden életképes nemzet igyekszik irodalmát kifejteni, s ezáltal a+ nemzetiségek olyan alakuláson mennek át, minő a folyó anyagnak jegecülése; a fluidumokat még+ lehetett eggyékeverni, de a cristallumokat* ki egyesítheti más cristallumokkal?

Hanem ahelyett létrejönnek a „világírás” betűjegyei, miket az üzletvilág a kerek földön mindenütt sajátjainak fogad el, s a közös írást mindenki egyforma könnyűséggel olvassa a saját nyelvén, a kínai éppúgy+, mint az indogermán+, semita, az urálaltaji vagy a magyar.

Már a múlt században több százra mentek azok a betűjegyek, miket minden európai nép egyformán olvasott.*

Először is a kilenc arab számjegy*, azután a hónapok tizenkét jelvénye*. Egész táblázatot állíthatunk belőle össze, amint következik.

Íme száznyolcvan+ olyan jegy, amit már a XIX. században használtak* nyelvkülönbség nélkül, s amiknek legnagyobb részét minden tanult ember ismerte, s a nyomtatásban nem akadt fenn rajta.

#### Legközönségesebb jegyek

| több |  | lehetetlen (körnégyszögítés)
| kevesebb |  | meg van oldva (Pythagoras)
| és |  | vigyázat
| sokszor |  | mindig (farkát harapó kígyó)
| soha (végtelenség jegye) |  | cikk
| vége |  | meghalt
| van |  | született
| nincs |  | ki van egyenlítve
| ismét |  | megjegyzendő
| egyenlő |  | százalék
| hasonló |  | arany
| kétséges |  | font
| ismeretlen |  | melléklet
| ellenkező+ |  | zár
| eredmény (gyök) |  |
| négyszög |  |
| köb |  |

#### Vallásos és szimbolikus jegyek+

| istenség |  | királynő
| szerelem |  | cselszövény (boszorkányláb)
| törvény (mérleg) |  | harc
| ítélet |  | béke
| szent |  | emlékezet (nefelejcs)
| Krisztus; keresztény |  | büntetés (bitójegy)
| Mohamed; török |  | egyezség (két összefogott kéz)
| remény |  |
| hit |  |
| király |  |

#### Mértani, földtani és csillagászati jegyek

| város |  | pusztaság
| falu |  | zátony
| vár |  | vasút
| parterősség |  | erdő
| kikötő+ |  | mocsár
| kolostor |  | irányzat+
| csárda |  | indulás
| világítótorony |  | érkezés
| világítóhajó |  | tenger (víz)
| rom |  | föld
| hegy |  | nap
| tűzhányó |  | hónap
| sziklák a tengerben |  | év
| folyam |  | forrás
| határ |  | vízesés
| csatorna |  |

#### Üzleti és ipari jegyek

| társ |  | szabó
| gőzkocsi |  | rendelet
| gőzhajó |  | katona (lövészjegy)
| hajó |  | gép
| szekér |  | színészet
| kohó |  | húsvágás
| bánya |  | méreg, halálos
| fürdő |  | vásár
| óra (clepsidra)* |  |

#### Jegyek a kínai ábécéből

| férfi |  | fa
| nő |  |

#### Mexikói képírásjegyek*

| tegnap |  | holnap

#### Rosicrucianusok* jegyei+

| titok |  | püspök
| sietség |  | papság
| pápa |  | római egyház

#### A börzéken+ használt baldovernyelv* jegyei

| bank |  | aktíva
| bank rupt |  | passzíva
| fél (és medio) |  | kereskedés
| egész (s ultimo) |  | tolvajság
| hausse |  | kész fizetés
| bessz |  | veszteség (rák)+
| bilance* |  | takarékpénztár

#### Japán és európai kereskedők által használt értekezési képbetűk

| levél |  | bor
| láttam, elfogadom |  | kávé
| eladó |  | tea
| aratás |  | cukor
| búza |  | dohány
| rizs |  | gyapjú
| árpa |  | gyapot
| zab |  | hal
| tengeri |  | csomag
| szesz |  |

#### Azték iratokon fölfedezett+ jegyek

| eső |  | zivatar
| szél |  | forgószél
| meleg nap+ |  |

#### Chippewas sírkövek képbetűi*

| bivaly+ |  | teknönc
| ló |  | európai+
| sertés |  | idegen katona+

#### Az országok neveit képviselő címerek

| Magyarország |  | Németország
| Ausztria |  | Franciaország

#### Ezekhez jönnek még a hónapok jelvényei

| Január |  | Július
| Február |  | Augusztus
| Március |  | Szeptember
| Április |  | Október
| Május |  | November
| Június |  | December+

és a kilenc arab számjegy, a hat római számjeggyel* együtt.

Az egyiptomi hieroglifok*, a perui quipuk*, az indus wampumövek*, a kihalt rézszínűek sírkövei, a tazmán képbetűk*, az aztékek pálmahéjra festett feliratai*+, a mexikói évkarikák* és naptárkövek, de különösen a kínai írásjegyek+, a Tsok írásmód*+, azután a bevett szokás, az elfogadott használat a XX. században ezeren felül szaporíták azokat a jegyeket, amik egy egész szót és fogalmat fejeznek ki, s a legszükségesebb ezer szó birtokában már képes+ az ember a legsürgősebb közleményeket olyan nyelven is megértetni, amelyet nem ért.

A városok neveit a földrajzi vonalok és számok jelezék:

O |  | 11 |  | 16 1 |
+ 49+: | ez Párizs. | + 52 1/2: | ez Berlin. | + 47 1/2: | Budapest.

A túlsó félgömbnél a délkör megfordul, s a szám túlkerül. E jegyből a közös térkép után minden nemzet megérti, honnan jön a tudósítás, holott betűkkel leírva nem tudná elolvasni.

Ez általános írás még közelebb hozta a külön népfajokat egymáshoz, voltak hírlapok, egészen e világírás jegyeivel nyomtatva. Otthon városnak egyik új intézménye az volt, hogy minden hazatérő aerodromon egyik gépésze azalatt, míg a gép a maga útját megtette, a távolról hozott tudósításokat, eseményeket a világírás jegyeivel cinklapra beedzé+; mikor megérkeztek*, a központi tudósító átvette tőlük az egyforma szélességű cinklapokat, s azokat összeállítá. Az így szerkesztett hírlap mellett aztán a villanytávírda is hátramaradt+ a versenyben, s kezdett az elavult találmányok lomtárába aláhanyatlani, mint ahogy elmúlt a lőpor és a gőz, mely egy század előtt még demiurgus* volt: világromboló az egyik, világteremtő a másik.

S az egymással oly könnyen és oly folytonosan érintkező népek tudtak egymáson segíteni nagy bajaikban; egyiknél könnyebbült a munka, a másik fölébredt a tespedésből; bőségüket egymásnak kölcsön tudták adni; eltanulták egymás előnyeit. Mindenkire nézve volt egy még alsóbb fokú népfaj, akit valamire tanítson, akit a földről fölemelkedni segítsen; hisz még akkor is volt a földön kilencmillió emberevő, s azok közt hárommillió közép-afrikai állatember, a szőrös testű, majomfarkú niamniam nép; ki még a kőfegyvert sem ismeri, doronggal harcol s ellenfelét azért öli meg, hogy megegye. És annak is mind emberi lelke van.

Az pedig régen meg lett cáfolva már, amit a múlt század tudósai+ állítottak, mintha a különféle népfajok érintkezéséből eddig ismeretlen új uralkodó nyavalyák lepnék meg az európai fajokat. A múlt század nagy ragályait és járványait a római+ cézárok idejében is ismerték, Amerika feltalálása előtt, s ami veszélyes kórban III. Henrik meghalt*, arról már Dávid, Izrael+ királya* is keservesen énekelt. Ellenkezőleg a lég- és égaljváltoztatás, a vetőmag megújítása, az új háziállatok meghonosítása, vérvegyítés, keresztezés, nemesítés, sok megrögzött csapást megszüntetett, melyben századon át pusztult a mívelt faj, s a szelídített+ háziállatok, és a gazdasági növények.