Előszó Ajánlás Versek: 1. Kunyhó 2. Az a tavasz... 3. Rókatánc 4. Cirkuszország 5. A rókaarcú Érdek 6. A szívemből a hidak... 7. Árokparti tűnődés 8. Túlpart 9. Az Ördög Országa 10. Azt, hogy mi fáj... 11. Fényképek, Apámnál 12. Különös esték 13. Balatoni alkony 14. Egy-egy fa... 15. Borsószem Királykisasszony (Szegedi Katalin képeihez) 16. Évszakok álma (Böszörményi Zoltánnak) 17. A végponton 18. Ördögi kör 19. Lola Úrnő kedvence (Szegedi Katalin művéhez) 20. Kalászok (Kaskötő Istvánnak) 21. Magyarul 22. Mindenben 23. Fehér ingek 24. Az eső mindig szép volt 25. Esti hold 26. Én már a nyárba vágyom át... 27. Az erdő legmélye 28. Miről beszéljünk? (Apámnak) 29. Ellenpontok 30. Mértani formák 31. Álomgépek 32. A kikötő 33. Karácsonyi fények (L. Csépányi Katalinnak) 34. Kárpátalja csillaga 35. Kharón ladikja 36. Pünkösdirózsák 37. Azt kutatom... 38. Ötvenhat 39. Október álma 40. Menekülés 41. A Költészet Napjára, 2007-ben 42. A nyár közel jött... (Németh Dezsőnek) 43. Miként lett ősz? 44. Őszi utak 45. Elégő utak (Németh Dezsőnek) 46. Biológia 47. Padlás 48. Látszat-szabadság 49. Utazom 50. Idő A szerzőről Impresszum | A szerzőről Lelkes Miklós CURRICULUM VITAE 1938-ban születtem, Budapesten. Itt végeztem gimnáziumi, majd egyetemi tanulmányaim. Egyetemi oktató és tudományos munkám, bár verseimre és prózai munkáimra természetesen ennek élményei, tapasztalatai is hatottak, nem tartozik szorosan e "szépirodalmi" önéletrajzba. Első írásaim gimnáziumi éveim alatt jelentek meg, az ötvenes évek első felében, főleg a Pest megyei NÉPÚJSÁG gyermekrovatában. Csekő Ágoston, a rovat vezetője, igen hosszú meséim folytatásokban közölte. 1956-ban érettségiztem. 1957-től időnként a KISDOBOS című országos folyóirat is közölt tőlem meséket, és a Pest megyei Hírlap kulturális rovata is szívesen fogadta felnőtteknek szóló verseim. E rovat körül kis írói csoport alakult, melynek olyan neves tagjai is voltak, mint Áprily Lajos, Dutka Ákos, Falu Tamás vagy a fiatalok közül hamarosan hírnevet szerző Baranyi Ferenc és Kiss Dénes. Az Irodalmi Alap is felvett tagjai közé, de innen később kizártak. Az Aczél György nevével fémjelzett, számomra ellenszenves irodalompolitikai légkörrel nem tudtam megbarátkozni, az irodalmi élet képviselőivel nem sikerült kapcsolatot teremtenem, ehhez részben az is hozzájárult, hogy nem tudok hízelegni, megalázkodni, szolgamód hazudozni. A "humánus szocializmus" híveként egy "forradalmi értékű" változásban reménykedtem, amely utat nyithat az "igazi szocializmushoz". Nem gondoltam ezt közelinek, mégis meglepett, hogy a helyzet inkább rosszabbodik: "rege róka mindenütt / s hol a forradalmad?" - tettem fel a kérdést az Új Aurórában 1979-ben megjelent Rókatánc című versemben. Az irodalom peremvidékén itt-ott megjelentek írásaim, sok mesém a csehszlovákiai Kis Építő közölte, melynek akkoriban Csikmák Imre volt a főszerkesztője. 1989 óta egyetlen pártnak, politikai szervezetnek sem vagyok tagja. Sajátos "belső emigrációmból" egyes írásaimban rámutatok: az erkölcsi fertő - világméretekben - a tőkés rendszer lényegéből fakad. Megjelent munkáim száma kevés: hét mesekönyv, de szerzőként szerepelek több mint harminc antológiában is. E netkötetben szereplő verseim, néhány kivételével, az elmúlt másfél évtizedben írtam. Köszönetem fejezem ki a miskolci Irodalmi Rádiónak: Zsoldos Árpád főszerkesztőnek és munkatársainak az összeállítás ötletéért és annak megvalósításáért. Kéziratban levő prózai írásaim: ÁLMOK, TÁJAK, EMBEREK /netnapló/, APRÓCSKA TŰNŐDÉSEK /humoros, szatírikus írások/, TÜKÖRPILLANATOK /rövid kis írások/, TŰNŐDŐ KIS MESÉK /mesék felnőtteknek/, GONDOLATOK, AFORIZMÁK, ezek felnőttekhez szólnak, valamint gyermekeknek írt sokféle, változatos témájú munka. IRODALOM Lelkes Miklós. In: Budapest Kézikönyve, CEBA Kiadó, 1998. Lelkes Miklós: A Szépség Csillaga. Irodalmi Rádió, Miskolc, 2005. (aszepsegcsillaga.uw.hu vagy: Magyar Elektronikus Könyvtár: mek.oszk.hu/03200/03222)" Fényképalbum A szerző felesége, Hohmann Gizella, 14 éves korában. Hohmann Gizella, 15 éves korában, szülőfalujában, a Mohács közelében levő Nagynyárádon /a tálat tartó, úttörőnyakkendős leány/. Az esküvő napján, 1966-ban készült kép, Nagynyárádon. "Gizella Kisasszony" Budapestre jött tanulni és a szerző néhány hónapi udvarlás után feleségül vette tanítványát, a "Szépség és Hűség Hercegnőjét", erre az eseményre kitér "Fényképek múltból, jelenből" c. írásában /www.aratagora.hu/ A szerző felesége egyetemi tanulmányainak kezdetekor. A szerző felesége 2005-ben, ellenőrző főgyógyszerész, vezető főtanácsos. Rusovszki Máté, a legidősebb unoka, aki e fénykép készültekor, 2005-ben, már megkezdi gimnáziumi tanulmányait. A három unoka együtt: Rusovszki Máté, Szilvia és Fanny. Rusovszki Szilvia, a nagyobbik leányunoka, 2005-ben, amikor ősztől már az általános iskola hatodik osztályába fog járni. Előző években megjelentek versei, meséi /Jó Pajtás, Új Én Újságom, Budapesti Nap, Nyugati Jelen/, de az irodalomtól elcsábította a röplabdázás. A szerző leányunokájának, RUSOVSZKI SZILVInek rajza 2004 húsvétjára, megjelent a HETEDHÉTHATÁR c. lapban. A kisebbik leányunoka, Rusovszki Fanny, 2005-ben másodikos elemista lesz, de a fénykép készültekor még elsőosztályos. A szerző szerint: "...nem földi lény Ő, hanem egy hihetetlenül gyönyörű Édenidő nevető szemű-szavú, minden képzeletet felülmúló szépségű tündérgyermeke." /Lelkes Miklós: Fényképek múltból, jelenből. www.aratagora.hu/ A szerző leányunokájának, RUSOVSZKI FANNYnak rajza 2004 húsvétjára, megjelent a HETEDHÉTHATÁR c. lapban. "Marci cica az unokákkal: Rusovszki Máté, Rusovszki Fanny, Rusovszki Szilvia". Az unokák szülei: Rusovszki Gábor és felesége /a szerző leánya, sz. Lelkes Gizella Virág/. A szerző fia, a természetet kedvelő Lelkes Miklós Zsolt, 2005-ben, a Vereckei-hágón, az építésében félbemaradt emlékmű előtt. A szerző 2005-ben készült fényképe /a szerző gyermekkoráról: Lelkes Miklós: Gyermekkori diófák. www.artagora.hu, prózai írásaiból az interneten olvasható: www.harmonet.hu, www.kalaka.com, www.kozkincs.hu, www.artagora.hu/
2008. © A honlapot az Irodalmi Rádió készítette: www.irodalmiradio.hu