Magyar nemzetstratégia változatok

Ha most én lennék Mátyás király

Szerző: Repertor Niké

A 2008. július 29.-i alapmű átdolgozott, 9. változata.
Lezárva: 2009. március 11.

Az olvasónak javaslom, hogy a Word “Nézet” menüben a “Normál elrendezés” és a 
“Dokumentumtérkép” beállítást használja, a folyamatosan jó áttekinthetőség végett.

Tartalomjegyzék:

I. MIT TENNÉK most Mátyás királyként.	5
Magyarország - 2008-2009	5
1. Bevezetés:	5
2. A problémák legfőbb okai:	6
a. Információhiány, média:	6
b. Politika:	6
c. Háború:	6
d. Tanulságok Rómától:	8
3. Célok:	8
a. Tömören:	8
b. Szervezet:	8
c. Példaképeink:	9
d. Összefogás:	9
e. Stratégiai célok:	10
f. Taktika:	12
g. Súlypontok:	13
h. “Mit kíván a magyar nemzet”	13
4. Tervkészítés	14
5. Szervezés:	14
6. Iránymutatás, feladatok, a társadalomnak.	17
6.1. Társadalomszervezés:	17
6.2. Emberi jogok:	20
6.3. Demográfia:	21
a. A demográfiai helyzetről:	21
b. Kivándorlás:	22
c. Betegségek:	22
d. Betelepítés:	22
e. Családtervezési stratégia:	23
f. Demográfiai gondjaink okai:	24
g. A demográfiai problémák megoldása:	27
6.4. Nagy ellátó rendszerek:	30
a. Alapelvek:	30
b. Problémák anyagiakban:	31
c. A változtatás lehetőségei:	32
c-1. Radikális reform:	32
c-2. Szolidabb reform:	33
c-3. A reformok következményei:	39
6.5. A nemzetségi rendszer:	39
6.6. Szakképző lakóparkok:	40
6.7. Natúra lakóparkok:	43
6.8. Eladósodottság, kifosztás:	46
6.9. Nemzeti Bank:	51
6.10. Tőzsde:	52
6.11. Tőkemozgások:	52
6.12. Tulajdoni viszonyok:	53
6.13. Gazdaságirányítás:	56
a. Magánvéleményem:	56
b. Tanulságok a közelmúltból:	56
c. A helyzet:	57
d. Kiszolgáltatottságunk:	57
e. Szabályozott piacgazdaság:	57
f. Bajok, okok, teendők:	59
g. Protekcionizmus:	60
h. Az átmenet:	63
i. A legfőbb termelőerő:	63
j. Adókról:	64
k. Adósságteher:	64
l. Takarékosság:	64
m. Kis-FÁK:	66
n. EU átalakítás:	67
o. EU jövőnk:	67
p. Lásd még:	68
6.14. Mezőgazdaság:	68
6.15. Megőrzés:	72
6.16. Visszafoglalás:	72
a. Mi a haza?	72
b. Célok:	73
c. Technikája:	74
6.17. Műfalvak:	77
6.18. Nagyvárosok:	81
6.19. Oktatás:	85
6.20. Kulturális élet:	94
6.21. Élsport-tömegsport:	95
6.22. Jogrendszer:	96
6.23. Közbiztonság:	99
6.24. Honvédelem, önvédelem:	101
6.25. Média	102
6.26. Belpolitika	105
6.27. Energetika	108
6.28. Nemzetközi viszonyok:	109
a. A Magyar nemzet egysége :	109
b. A nemzetek megmaradása:	110
c. Magyar lobby az EU-ban:	111
d. Ajánlásaim az EU-nak:	111
e. Ajánlásaim a globalistáknak:	113
e-1. A multikról:	113
e-2. Az elkeverésről:	115
e-3. Az elkülönítésről:	117
e-4. Megújított globalizmus:	118
f. Nemzetvédő EU politikusok:	119
g. Nemzetvédő nemzetek:	120
h. Globalizmus-reformerek, ellenzők:	120
6.29. Mások javaslatai bajainkra:	122
a. Székely (Magyar) rendtartás:	122
b. Lóránd Károly:	122
c. Széles Gábor:	122
d. Járai Zsigmond:	122
e. Drábik János:	123
f. Drábik János:	124
g. Drábik János:	124
h. Varga István:	124
i. Síklaki István:	125
j. Csath Magdolna:	125
k. Csath Magdolna:	126
l. Csath Magdolna:	126
m. Botos Katalin:	129
n. Síklaky István elemzése, ajánlásai:	129
o. Összefogás a Fennmaradásért Mozgalom:	131
p. Demján Sándor:	132
q. Morvai Krisztina:	133
r. A globalizáció csapdája c. könyv:	133
s. Tőkés társaságok világuralma c. könyv:	134
t. Új világrend c. könyv:	139
t-1. Trianonról:	139
t-2. Gustav Ruhland:	140
t-3. Günter Grass:	140
t-4. Helmuth Schmidt:	140
t-5. Drábik J. :	141
u. Uzsoracivilizáció III.	143
u-1. Lyndon LaRouche:	143
u-2. Silvio Gesell:	143
u-3. Wilhelm Lautenbach:	143
u-4. Vlagyimir Woytinsky:	144
u-5. Helga Zepp-LaRouche:	144
u-6. Drábik J.:	145
II. JAVASLATOK KLUBOKNAK.	147
1. Bevezetés:	147
2. Általános irányelvek:	147
2.1. Mitől működnének?	147
2.2. Vagyonkezelő szervezet:	148
2.3. Anyagi megalapozás:	148
2.4. Szolidaritás a klubban:	149
2.5. Külföldi kapcsolatok:	149
2.6. Klubok munkaterei:	149
2.7. Székely (Magyar) rendtartás:	150
3. Klubok és feladataik:	150
3.1. Szellemi műhely klub:	150
a./ Működése:	150
b./ Szakirodalom tagozat:	150
c./ Gazdaságpolitikai tagozat:	151
d./ Politológia tagozat:	151
e./ Történelem tagozat:	151
f./ Néprajzi, hagyományőrző tagozat:	151
g./ Demográfia kutató tagozat:	151
h./ Jogi tagozat:	152
i./ Életmód tagozat:	152
j./ Orvoslás tagozat:	153
k./ Energetika tagozat:	153
3.2. Önvédelmi klub:	153
3.3. Ökológia klub:	153
3.4. Táplálkozás klub:	155
3.5. Testkultúra klub:	155
3.6. Kulturális klub:	155
III. Záró gondolatok:	158
Szakirodalom:	159
Ajánlott irodalom:	159

I. MIT TENNÉK most Mátyás királyként.
Magyarország - 2008-2009
1. Bevezetés:
- Az itt leírtakat ajánlom megfontolásra mindenkinek, különösen kormányzati és ellenzéki erőknek, független gondolkodóknak, akik partnerek lehetnek a kisemberek számára.
- Nagy a baj a gazdaság és a társadalom minden területén. Például: gazdaság, kultúra, demográfia, egészségügy, környezetkárosítás, erkölcsök, közbiztonság. “Hova tovább: nincs hova, tovább!” A mi bőrünkre, megy a “játék” és a gyerekeink bőrére. A társadalom szinte valamennyi rétege károsult, vesztes. A romlás, a pusztulás negatív spiráljába kerültünk bele. A kilábalás már reménytelennek látszik. Elfogyott az idő. Elfogynak a magyarok. Nem dughatjuk homokba a fejünket. Nem lehetünk naivak, tehetetlenek, gyávák, lusták. Ne őrlődjünk, hanem inkább a problémákat őröljük, oldjuk meg.
 
- A magyarok és a világ bajainak, általános és teljes körű elemzésével csak röviden foglalkozok. A vészharangot már sokan megkongatták. A mások bajával már túl sokan foglalkoznak. A problémák megoldására helyeztem a hangsúlyt.
- Meghökkentő lehet, ahogyan felforgatni kívánom a bejáratott, jó-rossz életünket. Észre kell venni, hogy csak két választásunk van (országunkban és globálisan egyaránt): vagy elpusztulunk, vagy vállaljuk hogy előre menekülünk, de nem az eddigi módszerekkel. A világrengető, ország-rengető új problémákra nem lehet a régi módszerekkel reagálni, új megoldások szükségesek.
- A szobatudósok mellé kivitelező is kellene!
A célok, vágyak megfogalmazása, a sopánkodás, a szövegelés mellett kell megvalósítási koncepció, konkrét tervek, ezek számon-kért, módszeres és következetes megvalósítása is! A lelkesedés és fellángolás mellé kell szívós kitartás is. Amikor a lelkesedés megvan, akkor azt segíteni, és nem lohasztani kell.
 
- Ez az írás ötletroham (angolul: brainstorming). Munkaanyag. Vázlat. Részleteit ki kell dolgozni. Hatástanulmányokat kell készíteni. Ez az írás a jelenlegi “mainstream” (fő irányzat) szerinti közgondolkodás, és az emberek közönyössége miatt sok tekintetben utópia. Normális viszonyok mellett nem volna az.
- Ha sokan törnék a fejüket, akkor megtalálnánk a megvalósítás módjait. Egyes részei már most is kivitelezhetőek. Vajon a megvalósítás mikor, mitől válik lehetővé?
Ha összeomlik a jelenlegi világrend? Ha a világ vezetői egyszer-csak megvilágosodva a fejükhöz kapnak? Ha a megvilágosult tömegek népszavazásokkal, mozgalmakkal, tüntetésekkel, kikényszerítik? Ha a közismertségre, vagy hatalomra szert tett, gyakran túlzottan hiú, szellemi gőggel telített emberek meghallgatják a kisemberek javaslatait, és továbbgondolják?
- Amíg valami nagy dolog nem történik, addig csak az egyéni és közösségi túlélésre játszhatunk, alkalmazva a túlélési technikákat, és felkészülhetünk a megrázó változásokra.
- Az élet teljes átfogására törekedtem, de a részletek kibontására nem törekedtem, mivel nem vagyok polihisztor és az időm is korlátozott.
- Adja tovább ismerőseinek ezt az írást. Vitassák meg. Mutassanak megoldási javaslatokat, alternatívákat. Újragondolhatja. Eldobhatja. Ha sokan foglalkoznak vele, akkor jobb válaszokat is találhatnak!
- Vajon sikerül ráhangolódnia az itt leírt gondolatokra? Felcsigázza? Érdekli a saját sorsa? Megteszi azt, amit megtehet?
2. A problémák legfőbb okai:
a. Információhiány, média:
Részletezve később.
b. Politika:
Részletezve később.
c. Háború:
A./ A III. világháború bevezető szakasza folyik. Egyenlőre fegyveres harc csak néhány térségben folyik, viszont a fegyvertelen harc az egész világon zajlik. Fegyver nélküli eszközök: pénz, fondorlat. Most a fegyver csak akkor kerül elő, ha ellenáll valaki. Akkor terrorista bélyeget kap a szabadságharcos, a honvédő.
 
B./ A jelenlegi fegyvertelen háború ugyanazt eredményezi, mint a régimódi fegyveres háború. Céljaik, módszereik:
1. Népesség irtás.
- A szülési lehetőséget elveszik, azzal hogy kiszolgáltatottá teszik az embereket: Bizonytalan a munkahely jövője. Jelentősen emelkednek a gáz-víz-áram díjak, üzemanyag árak, élelmiszer árak, más megélhetési költségek. A magánembereket tömegesen eladósítják.
- A közgondolkodást, a közerkölcsöt, az értékrendet átalakították: a léhaság, a “haverok-buli-fanta” irányba. Abortusz, fogamzásgátlás. Minden a gyerekvállalás ellen hat.
- Az elszegényített és a szándékosan túlképzett embereket kivándorlásra kényszerítik. (Evégett erőltetik az idegen nyelvek oktatását is.)
2. A kiszemelt országok (pl. Magyarország) gazdasági életének tönkretétele: Az IMF, a Valutaalap követeléseivel, államok eladósításával, tőzsdei manipulációkkal (deviza ügyletek, állampapír ügyletek), piac megnyitással, dömping árukkal, Kínai árukkal, támogatások versenyével, felvásárlással, kartellekkel, stb.
3. Más országok gazdasági életének megszerzése, uralása. A rendszerváltott államokban különösen szembetűnő.
Privatizációknál megszerezték a felhalmozott vagyonunk nagyobb részét: termelőeszközöket (gyárakat), kereskedelmi hálózatunkat. A cégek megszerzésével azokat gyakran leállították, mert igazából piacot vásároltak. (Magyar élelmiszeripar, cementipar, stb.)
4. Eladósítják az embereket, a hiteltörlesztés bizonytalanná válik, a biztosítékul adott vagyontárgyakat elveszítik az emberek. Az emberek magánvagyonát is megszerzik az új honfoglalók. (eladósítás, Hild járadék, stb.)
5. A cégekkel ugyanezt művelik.
6. Az erőforrásokat megszerzik: Termőföld, energiahordozók, nyersanyagkincs, építési ingatlanok, vízkészlet, közművek, stb.
7. Jogbiztonság lerombolása: Emberi jogok szajkózása, kisebbségi jogok, utcai provokációk és ennek letörése erőszakkal, címkézés (nacionalista, stb.).
8. Más országok kultúrájának tönkretétele, hogy helyette az angolszász-afroamerikai kultúra domináljon. Elveszik a gyökereket. Eszközeik: erkölcsi fellazítás, média eszközök megszerzése és uralása, szex- drog- erőszak filmek exportja, léha zenék, divatok terjesztése, stb. Nem kötődnek az emberek már semmihez. (Haza, termőföld, szülőfalu, rokonság, barátok.) Könnyű őket szétzavarni a világban, hogy hátrahagyják hazájukat, erőforrásaikat, kultúrájukat, értékeiket.
9. Kiszolgáltatottá tesznek bennünket a stratégiai szektorok megszerzésével: Élelmiszeripar, energiaszektor, közművagyonok, stb.
10. A globalizmus legfőbb ellensége a nemzet. Ebben a háborúban is.
- Tehát cél: a határok, az identitás és a kultúra felszámolása, mivel csak a nemzetállamok lehetnek túlélők.
- A Nemzeti Színház igazgatója, Alföldi Róbert: “A nemzet fogalma elavult!”
- Bíró Zoltán, m- d- f alapító, 2008.03.30. Echo Tv, Mélymagyar: A rendszerváltáskor és azóta is a ….. nagytőke beözönlött. Jelszó: Akié a pénz, akié a vagyon, azé az ország, annak vezetése, a média, stb. … Az USA-t is markukban tartják. Ez feszültséget okoz ott is.
11. Az ősnép magyarok az ősnyelvükkel, ősi zene- és tánckultúrájukkal, termelési kultúrájukkal, ős írásbeliségükkel, ősi hitvilágukkal az egész világra (!) megtermékenyítőleg hatottak. Féltékenységből és koszos anyagi érdekből is: gyaláznak bennünket, továbbá az ősiséget, a gyökereket, a dicsőséget akarja mindenki elvenni tőlünk. Ld.: Pityerszerről a 7.500 éves agyagszobrot, rovásjelekkel. Ld.: Tatárlakai 7.000 éves agyagkorongot, székely-magyar rovásírással. Szaddam Husszein mondta: A magyarok egyszer még nagyon hálásak lesznek Iraknak, azért amit őriznek.
12. A rendszerváltást félresiklatták, ami a háborús taktika része volt.
(Idézetek a rendszerváltók c. műsorból.)
A kárpótlási törvényt félresiklatták. Spontán privatizációt csináltak. Külföldieknek áron alul odaadták a nemzeti vagyon nagyobbik részét. A Magyar Hitelbank és a …. Bank fiókot hozott létre Magyarországon. Érdemes megnézni, hogy kiket finanszírozott. Címkézéssel feketelistára tették ….., elővéve az 1945-ös index listát. A magyar eszmét nem engedték teret nyerni, kozmopolita szellemű nevelést, újságokat, közéletet, hadsereget csináltak. Látszat volt a többpártrendszer, a független sajtó, az ideológia-mentes iskola.
13. Az egész világon, de különösen nálunk legyengítették a társadalmat. Megosztották: Idős-fiatal, nő-férfi, baloldal-jobboldal, vidéki-városi, ilyen-olyan nemzetiség, eltartók-eltartottak. A másság kultúrája dívik, a régi, hagyományos, hasonló a hasonlóval kultúra helyett. (Melegek, fogyatékosok, deviánsok, drogosok, hajléktalanok, munkakerülők, kisebbségek, stb.)
14. Fokozzák a feszültséget. Ennek eszközei: Népek elkeverése, gazdasági egyenlőtlenségek fokozása, elszegényítés, média, kultúrák tönkretétele, demográfiai problémák fokozása, stb.
A pártok egy részének vezetése sorozatosan etnikai konfliktusokat szít, különféle megfontolásokból. Ehhez önsors-rontó, károkozó, erőszak-gerjesztő intézkedéseket hoz. (Közbiztonság gyengítése, szociálpolitika, stb.)
15. Az Európai Unióba és a Nato-ba belehajszolták az országokat. Azok elvesztették önállóságukat, törvényhozásuk nagyobb részét, belső piacaikat, termelőkapacitásaikat, fegyveres erőiket. (Trianon fő oka is az volt, hogy előtte a liberális, és … tag Károlyi Mihály vezényletével leszerelték a hadsereget, ellentétben a szomszédainkkal.)
16. Az előzőek szerint legyengített országok erőforrásait könnyű megszerezni. A kiüresedett országot gyors tempóban átveszik a beözönlő idegen emberek, cégek. Jelenleg a 10 milliós Magyarországon 12 millió TAJ szám van! Tehát 2 millió külföldi fizeti a 4.500,- Ft/hó összeget? Majd ha beköltöznek a lakóparkokba, a Hild lakásokba, akkor legyen ellátásuk?
17. A tőkekivitel nagyobb, mint a tőke behozatal. (Kamat, profit, cégcsoport transzferárak.)
18. Magyarországon a 70 %-ban tulajdonos multi-cégek nem vesznek rész úgy a közteherviselésben (adó és járulék), mint a többi 30 %.
19. Az államszervezetet mindenhol támadják, gyengítik a politikai erők. (Bíróságokat, önkormányzatokat, rendőrséget, egyebeket.)
d. Tanulságok Rómától:
- Miért omlott össze a Római Birodalom?
Koncentrálódott a gazdagság kevesek kezébe. A pénztőke kevesek kezébe került, és adósságba, kamatrabszolgaságba, majd szegénységbe döntötték az emberek tömegeit. A birodalmi földterületek döntő hányada (emlékezetem szerint 80 %-a) fokozatosan mindössze 2000 gazdag ember kezébe került. Ők főleg rabszolga munkaerőt foglalkoztattak. A szabad emberek többsége elszegényedett, bérmunkássá, szegény városi mesteremberré, alkalmi munkássá süllyedt. A korábbi kisbirtokrendszer megszűnt. A korábbi stabil egzisztenciájú városi és falusi kisbirtokosokon, kereskedőkön, iparosokon a létbizonytalanság lett úrrá. Ők már nem mertek sok gyereket felnevelni. Elfogyott a munkáskéz, nem volt aki katonának álljon. Kenyeret és cirkuszt adott a hatalom a szegény tömegnek, hogy befogja a száját. A szegény a túlélést, a gazdag a még több vagyont tekintette legfőbb életcéljának. A közösség, a birodalom túlélése az egyes ember számára már másodrangú kérdéssé vált. Az emberek az élvezeteket hajszolták, fizikailag elpuhultak, erkölcsük leromlott, lelkük megrendült. Ráadásul folyamatos volt a “barbár népek” beszivárgása, illegális és erőszakos bevándorlása, ami tovább lazította, rombolta a korábbi római eszmevilágot, a közbiztonságot, a közösség erejét, az ős rómaiak gazdasági erejét, számarányát, kultúráját. Az ezt követő külső támadások már csak bevégezték a birodalom sorsát.
(Sok más birodalom is hasonlóan omlott össze.)
 
- Magyarország, (és Európa, sőt az USA is) hasonló helyzetben van, hasonlóak a folyamatok, mint volt a Római Birodalomban a hanyatlásakor, a bukása előtt.
Az európai ember civilizációja önfeladó! És hülye! Tagadja, feladja értékeit A bevándorlóknak pozitív diszkriminációt ad, holott azok nyíltan az elpusztítására törnek. A legliberálisabb pártunk egyik jelszava: “Az idegen az szép.”
- A társadalom alap építőköveit kell megerősíteni, hogy elkerüljük a pusztulást!
3. Célok:
a. Tömören:
- Magyarság problémáinak, és az egész emberiség problémáinak gyors, hatékony kezelése, megoldása.
b. Szervezet:
A helyzet:
- A közösségek felbomlottak.
- A szolidaritás odaveszett, ellehetetlenült.
 
Teendők:
- Érték alapú közösséggé kell fejlődnünk. A régi szakrális-tradicionális társadalomból vissza kell hozni amit lehet, vagy eredeti formájában, vagy modernizálva.
- Érdekközösséggé kell szerveződnünk, úgy, hogy ebben a társadalom döntő részét magunkhoz öleljük. Elsődleges a nemzeti érdek, utána következik a helyi közösségek érdeke, utána a családok érdeke, utána az egyéni érdek. Legvégén a pártérdek.
- A törvények betartásával, demokratikus módon megvalósítva, valódi, működő, cselekvő szervezetek kellenek. Nem csak papíron létezők.
c. Példaképeink:
Ki kell gondolni?
Lehet például gróf Széchenyi István tettereje, szívós reform-munkája. Lehet II. Rákóczi Ferenc, aki a szabadsága és a vagyonának vissza-nyerése helyett a száműzetést választotta, (becsületből, következetességből, szolidaritásból).
d. Összefogás:
 
- A tisztességes Magyaroknak össze kell fogni, a művi megosztottságot le kell küzdeni. Más nemzetek a politikai kurzustól függetlenül is követik a nemzeti célokat, érdekeket. (Lengyelek, Románok, USA, stb.) Attila hunjai még összefogtak. (Ld.: Nyílvesszős példáját.)
Bennünket mindig meg tudtak osztani. (Habsburgok, Törökök, stb.) Magunkat is megosztottuk, magán és csoportérdekek mentén, a nemzet rovására: Szapolyai János Mohács idején, stb.
 
- Ezek a megosztási technikák, és végkifejletük jól ismertek a történelemből is: Így pusztultak el, szóródtak szét, olvadtak be: Sumérok, Kelták, Szkíták, Pártusok, Hunok, Etruszkok, Avarok, Indiánok. (Mind rokon népeink voltak: etnikailag és kulturálisan.) Széthúzás vert éket közéjük, (és idegenek), így bekövetkezett a gazdasági, kulturális hanyatlás, létszámukban megfogyatkoztak, majd szétszórattak.
 
- Nagy megpróbáltatások várnak ránk. Összefogás kell, és jó stratégia! A másik oldali kisemberek ugyanúgy áldozatok, ugyanúgy nem buták (csak megtévesztettek), mint az ez-oldaliak, továbbá nem gonoszak, (csak némely csalárd, maffiózó vezérük, és a hűbéres láncolatuk).
 
- Ellenségeink megosztanak bennünket, hogy uralkodhassanak felettünk, hogy kirabolhassanak, hogy kipusztíthassanak, hogy elüldözhessenek. Szembeállítanak bennünket egymással: országokat, nemzeteket, pártokat, bal és jobboldalt, népit és urbánust, szegényt és módosabbat, nőt és férfit, fiatalt az időssel, vidékit a nagyvárosival, keresztényt a muzulmánnal, katolikust a reformátussal. Most az van napirenden, hogy még jobban elkeverik egymással a népeket, majd még erősebb megszorításokkal egymásnak ugrasztják az egyes embereket. Egymás ellenségeivé, feljelentgetőivé teszik, akik ahol lehet keresztbe tesznek egymásnak, akik örülnek a másik kárának, akik megélhetési és más okból kirabolják, legyilkolják egymást.
Tehát ezt ellensúlyozandó, megelőzendő: össze kell fogni, cselekedni kell.
 
- A megosztottságot a magyarok is csinálják: Érdekek mentén megy a kiszorítósdi az elitek, és vazallusaik között. Az agymosott tömegbázisaik látszólag elvek mentén állnak szemben egymással. Elbeszélnek egymás mellett. Hatástalan, alibi konzultációkat folytatnak. Polgárháború van! Most még csak hideg. A hosszú távú érdek viszont közös! Lepusztult, elszegényített, amorális országban a győzteseknek sem lesz jó életük. Lakópark börtönükből páncélozott autón utazhatnak a munkahely börtönükbe, keresztül a koszon, az erőszakon, a káoszon, állandó veszélyben.
- Össze kell fogni, a nemzeti radikálisoktól a polgári gondolkodásúakon át az igazi baloldali emberekig, akik nem profitközpontú, hanem emberközpontú gondolkodásúak, és tisztességesek.
- “Az igazi választóvonal ott van, hogy valaki szereti a hazáját, vagy közömbös iránta, vagy utálja.” És ott, hogy jó hazafi, vagy áruló, kollaboráns. És ott, hogy magyar érzelmű, vagy kozmopolita.
e. Stratégiai célok:
Kiegészítendők az itt írtak!
 
- Veszélyek elhárítása, kivédése. A cselekvés.
Veszélyben van: Európa önállósága, a fehér ember, a nemzetek, a magyar nemzet, az utódaink, a saját munkahelyünk, a gyerekeink iskolái, hagyományaink, szokásaink, erkölcsi rendszerünk, a nyugdíjunk, az egészségügyi ellátásunk.
Elérendő: az életszínvonal jelentős emelése, a költségvetési hiány megszüntetése, az állami, vállalati és magán eladósodás mérséklése, a munkanélküliség felszámolása. Pezsgő, tartalmas sport és kulturális élet, szaporodó, gondolkodó magyarok sokasága kell. Fontos az erőforrások fenntarthatósága.
 
- Legyen vonzó Magyarországon magyarként megmaradni, hazajönni, jövőt építeni. Ne kerüljünk kisebbségbe Magyarországon a magyarság. Elkerülendő a néhány év múlva várható tömeges kivándorlás.
 
- A való világ egészét kell átfogni, mert minden mindennel összefügg. A problémákra csak komplex megközelítéssel lehet jó megoldásokat találni, és ezt kivitelezni. Csak így lehet jobbítani az embereken, az életükön, a világunkon. (Példa lehet a minisztériumok szervezeti tagozódása a mai Magyarországon, a volt Szovjetunióban, vagy az Európai Unió bizottsági rendszere.)
 
- Ha kihúzzák talpunk alól a hazát, akkor csináljunk magunknak virtuális hazát, majd erre építve később fizikai hazát. A magyarok életét segíteni kell! Kell egy virtuális állam, az államban, az EU-ban, a globalizmusban. (Mint ahogy a szétrajzott “választott nép” csinálja.)
Ok: Az állam kivonult az élet fontos területeiről, magára hagyta az emberek nagy tömegeit. Sokszor csak egyszerűen tehetetlen, fantáziátlan. Az államgépezetben sok az áruló, a kompromittálódott, a megvásárolt, a megzsarolt, az elvakult, a tehetségtelen, a kontraszelektált ember. Különösen a magasabb pozíciókban.) A pártok egy része nem is akarja az aktívan segítő államot, a nemzet, a magyarok érdekeit szolgáló államot. Helyette a büntető, adóztató államot favorizálja.
 
- A rendszerváltás óta tartó rossz folyamatokat vissza kell fordítani: így a liberalizálást, az ésszerűtlen deregulációt, a túlzott és ésszerűtlen privatizálást.
 
- Meg kell erősíteni, és szélesíteni kell az úgynevezett középosztályt. Erősíteni kell az alsó osztályt.
 
- Az idegenek honfoglalását meg kell állítani, vissza kell fordítani. A honvédelmet, nemzetvédelmet ne engedjük összekeverni, összemosni, szembeállítani az emberi jogok védelmével. A lopakodó hódítás ellen is védekezni kell! (Gazdasági, kulturális, demográfiai, erkölcsi hódítás.)
 
- Demoralizálódott, stresszes, nyeszlett, beteges, elöregedett, irigy, kárörvendő, apolitikus, gyökerét vesztett, hagyományait vesztett, kultúráját vesztett embertömeggel nem lehet szebb jövőt építeni.
Ezért az embereket, a gondolkodásukat, az egészségi állapotukat, a testi-lelki erőnlétüket kell átformálni, kedvező irányban.
 
- A jó hazafiak ne üljenek tétlenül a feleség szoknyája mellett. A fejetlen, szervezetlen, elvek, ideológia nélküli tüntetőket, a kukaborogatókat szellemi munícióval kell ellátni. Jó irányba hasznosítani, egyesíteni kell az erőket.
- A nemzet, (és kisebb közösségei) szétzilált, megosztott, elgyengült, legyengített, keserűen magába roskadt, tétlen. Nincs olyan erő, akihez nagy tömegben, fenntartások nélkül csatlakozhatnának.
- Legyenek új, nagy, országos, és helyi közösségek. (Pótolni kell a korábbi elvesztett vallási, munkahelyi, szakmai, és egyéb közösségeket.)
- Az embereknek lelkileg is kell a kötődés a közösséghez. (Család, nemzetség, falu, egyház, nemzet.) Biológiailag erre vagyunk programozva. Mivel a régieket szétverték, meggyengítették, újak kellenek. Szellemi, lelki és érdekközösségek egyaránt kellenek.
 
- Ha nincs tudat átformálás, akkor bárki nyeri a választást, csak rövid életű lesz a kormányzása, és csak béna kacsa lesz, mert a meg-nemértés, a türelmetlenségből fakadó elégedetlenség, a gyors eredmények elmaradása, a média ellenszél elsöpri, illetve megakadályozza a jelentős változtatásokat. A változtatások nélkül pedig elpusztulunk.
 
- Ne baloldaliak, ne jobboldaliak, hanem nemzeti pragmatikusak legyünk.
- A gazdaságnak és általában az életvitelnek emberközpontúnak, természet-közelinek, és Isten-közelinek kell lennie.
 
- Ne legyünk önzők. Sem egyénileg, sem közösségi szinten, mert az ilyesmi a nemzeti érdek rovására megy. Például: Belviszályok miatt nem fogtunk össze a török hódításkor, vasútépítési cikk-cakkok, stb. Pl.: A Nagycsaládosok Országos Egyesülete olyan követeléseket fogalmaz meg, ami hatásában nemzetellenes. Sok tanár is önző a maga tantárgyával, a túlhajtott, értelmetlen maximalizmusával, ami végső soron a nemzeti érdekeket sérti. (Meghökkent?)
 
- Az itt leírtak egy része antidemokratikusnak tűnhet. Szerintem azonban a demokrácia nem cél, csak eszköz. A demokráciában a többségi érdeknek kell érvényesülnie, ami gyakran a kisebbségi érdek sérülését jelenti. (Természetesen amennyire lehet, a kisebbségi érdekeket is érvényesíteni kell, de ez nem mehet a többség rovására.) A “szabadság, egyenlőség, testvériség” eszméje sem lehet cél, csak legfeljebb eszköz.
 
Mi tehát a legfőbb cél?
A nemzet, és az egyes magyarok túlélése, megmaradása, anyagi jóléte, magas szellemi színvonala, erkölcsi tisztasága.
Magyarország mindig akkor volt erős, gazdag, kiegyensúlyozott mikor a központi hatalom erős volt. Gyenge és pusztuló volt az ország, mikor a kiskirályok (Csák Máték) túlzottan erősek voltak. A rendszerváltást követően a központi hatalmat túlságosan leépítették. Ennek látszólag ellentmond a nemzeti jövedelem túlzott koncentrálása az állam kezében (adókkal, járulékokkal), azonban a koncentrált erőforrások újraelosztása elsősorban a mai kiskirályokat és a nyomuló globalizmust (magánérdekeket, rétegérdekeket, a felső ezer érdekeit, a multik érdekeit) szolgálja, nem pedig a központi hatalom koherens erejét, és azon keresztül a többség, a nemzet, az egyes magyarok gazdasági, kulturális jólétét. (Nagy állami megrendelések, korrupció, összefonódás, stb.) A köz-jólét csak a közösségi érdek elsőbbsége útján valósítható meg. Jó példákat adaptálhatunk a következőktől: Svédország, Finnország, Dánia, Svájc, USA, Szingapúr, Japán, Kína, Bhután.
 
- Európában is tejesztendők a módszereink. Most már talán lenne rá fogadókészség.
--- Tony Blair is rájött, hogy a multi-kulti nem működik: a bevándorlók sokkal több terhet és bajt okoznak, mint hasznot.
--- Soros György a könyveiben rámutat, hogy a globalizmus jelenlegi rendszere rossz, módszerei zsákutcásak, világméretű válságokhoz vezetnek.
--- Ld. a Nemzetközi viszonyok című fejezetben részletesebben.
 
- Ki él túl? Stratégiai elemek a túléléshez:
- Erőforrások: Energia, élelem (termőföld), édesvíz (felszíni, földalatti), nyersanyag, élhető környezet.
- Személyi feltételek: A nemzet népességének megőrzése, gyarapítása, termelési kultúra, általános kultúra, gyökerek (hagyományok, szokások, vallás).
- Védelem, önvédelem, hogy az előbbieket ne vegyék el tőlünk.
- A geopolitikai helyzet figyelembe vétele. (Energiahordozó vezetékek, közlekedési útvonalak.)
Fel kell mérni, hogy mink van. Hogyan gazdálkodjunk ezekkel.
f. Taktika:
Ki kell gondolni.
 
f/a./ A radikális gondolatokat, érveket el kell juttatni mindenkihez, rendszeresen, személyre szabottan is, személyesen is. Ehhez a csatornákat ki kell építeni. Emellett szócsövek, hírfolyamok kellenek. (Újság, rádió, tv, könyvek, szájról-szájra hírláncok, Internet, stb.)
 
f/b./ Normális magyar ember megdöbben, ha a valós tényeket megtudja! Fel kell ismernie mindenkinek, hogy a legsúlyosabban a saját érdekei ellen működik a mai világ, és ha nem cselekszik, akkor szó szerint beledöglik, földönfutó, bozgor lesz, függetlenül attól, hogy mennyi pénze van !!!! (Nyugdíjas jövő, kisebbségi jövő, emigráns jövő, szegény jövő.) (A Román “bozgor” szó jelentése: hazátlan. Az erdélyi magyarokra használják.)
 
f/c./ Érdekszövetségek kellenek: Formális, legális. Sokszínű, sokféle. Tömegmozgalmak kellenek. Az élet minden területét le kell fedni. Támogatói körök kellenek. Lobbi csoportokra is szükség van. Esetleg pártszerű szervezet is kellene.
 
f/d./ A jelenlegi pártok szimpatikusabbjaival prominens képviselőivel is meg kell próbálni társadalmi szerződést kötni, azért, hogy hatalomra jutásuk esetén a fontos célokat megvalósítsák. Ennek fejében a szerződést kötő közösség támogathatja őket, jelöltjeiket a választáson: munkával, szakvéleménnyel, stb. Hasonlót csinált a 2006. évi választásokon az m- d- f a Tisztelet Társasága szervezettel, a fid- esz a Nemzeti Fórum szervezettel.
 
f/e./ A helyi kezdeményezéseknek nem szükséges párttá válni, de fel kell erre is készülni, ha a körülmények úgy hoznák. (Megfelelő emberek, programok, anyagi fedezet, társadalmi beágyazottság, stb.)
 
f/f./ Cselekedni kell, mert ha nem, akkor rövidesen spontán, fejetlen, eszetlen pogromok várhatóak a hazai potyautasok és a dolgozó magyarok között (oda-vissza). A hazai párthívek között viszont terrorcselekmények, polgárháború várható! A kirobbanás oka a szegénység és az etnikai feszültség fokozódása lesz.
 
f/g./ A megoldáshoz van még kb. 5 évünk. Sikere érdekében már most indítani kell a cselekvést. (Az Orosz szakértők szerint 5 év múlva már kőolajhiány lesz. Az USA pénzügyi válság 2008 szeptemberében majdnem eszkalálódott. Bármikor jöhet a krach. Később még kevesebb erőforrásunk lesz a problémák megoldásához. Sőt: teljesen elfogy az ember, a pénz, az eszköz. Rövidesen káosz várható. Az összeomlásig öt évünk van berendezkedni a túlélésre és a megújulásra, az önellátásra, - egyénileg és közösségként.
 
f/h./ Amíg országunkat (gazdaság, kultúra, népesség, föld, erőforrások, stb.) vissza nem szerezhetjük, meg nem erősíthetjük, addig csendes építkezés, a hídfőállások kiépítése szükséges. Feladni nem szabad semmit. Az önpusztítás megállítandó. A cselekvésben mindig el kell menni a lehetőségek határáig. (Korlátaink: Globalizmus, médiaterror, törvények, államhatárok, státuszko, pártpolitika, stb.)
 
f/g./ Az alapvető fordulathoz ki kell dolgozni az egymásra épülő cselekvési lépcsőket. Ez lehet pl. a következő: erkölcsi és kulturális átváltozás, energetikai forradalom, gazdasági megerősödés, politikai és állami önállóság, demográfiai problémák felszámolása. De mindegyiken a kezdetektől, párhuzamosan is kell dolgozni!
 
f/h./ Szokatlan, merész megoldási javaslatokat is felkínálok. A helyzet is szokatlan, új, rendkívüli. Globális gazdasági, természeti, társadalmi válságban élünk, folyik a 3. világháború, ráadásul sok fronton, az élet minden területén. Visszafordíthatatlan személyes és társadalmi tragédiák küszöbén állunk. Tömeges elszegényedés, a középosztály elszegényedése, devizás hitelek bedőlése, államcsőd, cégek tömeges összeomlása, kulturális, demográfiai válság, éhséglázadások, polgárháború, stb. Ilyen helyzetben nem finomkodhatunk, nem bizonytalankodhatunk.
g. Súlypontok:
- A legfőbb cél: 	A nemzet megmentése.
- Főbb célterületek:	erkölcs, gazdaság, kultúra, demográfia.
h. “Mit kíván a magyar nemzet”
A 2008-ban, Bene Éva és társai által közzétett “A megmaradás 12 pontja” :
 
1. A nemzetközi tőke előnyben részesítése helyett a nemzeti érdek érvényesítést.
2. A vidék tudatos pusztításának megszüntetését, a magyar föld védelmét.
3. A magzati élet védelmét. (Mivel jelenleg minden jog csak az anyáé.)
4. A család és gyermekvédelem megteremtését: Gyermek központú jövedelem elosztást, családi adózást, családi nyugdíjrendszert.
5. Korrupció, csalás és hazugságmentes közélet.
6. Vallás és erkölcsoktatást az elemi-, közép-, és felsőoktatásban.
7. Egészségtan oktatást az elemi-, közép-, és felsőoktatásban. (Életvezetési problémák megoldása: Higiénia, nemi élet, drog, alkohol, dohányzás, fertőző betegségek, stb.)
8. Egységes, kötelező társadalombiztosítást.
9. A magyar nyelv és kultúra törvényes védelmét.
10. Törvényben szabályozott média-egyensúlyt, a frekvencia-elosztásban.
11. Új alkotmányt.
12. Állampolgárságot, a határainkon kívül élő magyarok számára.
 
A fentiek módosításokkal, kiegészítésekkel beépíthetők gyakorlati programokba.
4. Tervkészítés
A célokat konkrét, később mindig aktualizálandó tervekbe kell önteni. Időtávját tekintve célszerű tervezni: 1-5-10-50 évre is.
Legfontosabb az emberi tényező és az idő tényező. Ember nélkül nincs kivitelezés. Elfogynak a magyarok. Az idő is szorít. Már időn túl vagyunk!
Végig kell menni a gazdaság, a társadalom, az egyének életének minden területén, legalább az itt leírtak szerinti témakörökben, és újra kell gondolni a teendőket az itt írtakat is figyelembe véve. Időrendbe, hálótervbe foglalt komplex cselekvési terv kell, melyekhez meg kell: feladatok, felelősök, határidők megjelölésével, és ezek számonkérésével.
 
Vázlatos menetrend:
- Nemzetstratégia alternatívák kidolgozása, összevetése. Nemzeti konszenzus.
- A változások lehetőségét megteremteni.
- Új alkotmány. (Szent Korona tan alapján.)
- Jogrendszer.
- Belpolitikai viszonyok.
- Média ügyek rendezése.
- Műfalu rendszer.
- Kampányok. Klubhálózat. (Demográfia, életmód, testkultúra, egészségi, táplálkozási,
 ökológia, kultúra, önvédelem, olvasókörök, stb.)
- Közbiztonság.
- Honvédelem. Önvédelem.
- Energetika új alapokra.
- Új gazdaságpolitika törvényi megalapozása.
 Gazdaságirányítás reformja. Húzóágazatok kijelölése, pénzügyek, adóügyek, iparpolitika,
 mezőgazdasági szabályozás, kereskedelempolitika, külkereskedelem újragondolása, stb.
 Protekcionizmus, önellátásra törekvés. Eladósodottság kezelése. Nemzeti Bank. Tőzsde.
 Tulajdonviszonyok. Tőkeáramlás szabályozása.
- Nagy ellátó rendszerek reformja. (Nyugdíj, egészségügy, szociális rendszer. Natúra lakóparkok.)
- Oktatási reform. Kulturális reform. Felnőtt szakképzési kampány. (Szakképző lakóparkok.)
 Történelem, irodalom útba igazítása. Néprajz, hagyományok élővé tétele.
- Megőrzés, visszaszerzés.
- Közép-Európai gazdasági együttműködés megszervezése.
- Kelet-Európával a gazdasági kapcsolatok elmélyítése.
- Nemzetegyesítési tárgyalások.
- Nagyvárosok - vidék viszonya.
- Külkapcsolatok. EU.
5. Szervezés:
Ki kell gondolni.
 
Össze kell kapcsolni a talentumot, a pénzt, és a cselekvő erőt.
 
a./ “…. ész, erő, és oly szent akarat …” szükségeltetik! (Ld.: Szózat.) Szinte minden csak az akaraton és a szervezésen múlik, majdhogynem függetlenül az erőforrásoktól!
 
b./ Kialakítandó a célok eléréséhez szükséges módszertan, (több alternatívával), és megállapítandók a szükséges teendők. Legyen meg minden munkafázis felelős személye, szervezete. (Feladat, felelős, határidő.)
 
c./ Meg kell keresni azokat a kormányzati és ellenzéki erőket, továbbá független gondolkodókat, akik partnerek lehetnek a kisemberek számára. A kedvező változások eléréséhez be kell vonni akit lehet, és akit érdemes, pártállástól függetlenül. (Családokat, iskolákat, művelődési intézményeket, egyházakat, médiaszereplőket, művészeket, stb.)
 
d./ A globalizmus erőiről: Ezerfejű. Beágyazódott. Van pénz, hatalom, médiabirodalom.
A nemzeti erőkről: Nincs szervezett tömegbázis. Közöny. Rossz közgondolkodás. Kevés a pénz, a hatalom, a média. Az elit-rétegben kevés a jó hazafi. A közemberek jelentős része is rossz hazafi.
 
e./ Nyílt szervezettekkel és eszközökkel lenne jó változást elérni. Így a kudarc is kevésbé fenyeget. Ld. a Klubok fejezetet.
 
f./ Team (csoport) munkában célszerű alternatív megoldásokat, programokat, és forgatókönyveket kidolgozni. Először minden csoporttag önállóan, befolyástól, prekoncepciótól mentesen szedje össze az ország és a világ problémáit, majd keressen rá megoldási variánsokat, mindezt írásban. Ezután mindenki olvassa el a többiek írását. Először egyénileg állítsa párhuzamba a csoporttagok munkáit, majd állítson rangsort a megoldási javaslatokból. Ezt követően mindenki állítson össze egy ötvözött, szerinte optimális, és kivitelezhető alternatívát, programot, valamint forgatókönyvet. Mindezek után már szóban, párbeszédekben, majd csoport megbeszélésen átbeszélhető, megvitatható mindenki munkája. A munkamódszer előnyei: Sok eredeti gondolat kerülhet felszínre. A hangadók, a gyorsak gondolatai nem akadályozzák a többiek gondolkodási erőfeszítéseit.
 
Javaslom, hogy ne azt keressék a többiek gondolataiban, hogy mi a rossz bennük, hanem azt, hogy mi a jó, a használható, illetve hogyan lehet hasznosíthatóvá tenni. Ne a másik letámadása legyen a cél, hanem a saját maguk és a társak inspirálása a még több eredeti ötlet felszínre hozása céljából. Ne a saját haszon, vagy a dicsőség hajszolása legyen a cél, hanem az ország, a közösségeink boldogulása. Félre kell tenni a szellemi gőgöt. Különösen a már nevet szerzett emberekre jellemző ez.
 
A hiúság már sok szervezetet szétbomlasztott. Ne sértsen másokat a saját hiúságunk, ne menjen a saját hiúságunk a feladat rovására. Ugyanakkor ne sértsük meg másokat a természetes hiúságukban, tehát az önérzetükben. Főleg ne azt, aki ötletel, aki cselekszik, még ha nem is mindig hibátlanul teszi.
A munkában résztvevőktől hiúság leküzdésre, önzetlenségre, illetve együttműködésre vonatkozó csapatmunka nyilatkozatot kell kérni.
 
Cél: jó programok, forgatókönyvek készítése. Ezek nélkül kudarcra van ítélve minden szándék. (Ld. pl. Horthy kiugrási kísérletét.)
 
g./ Ha megvan a kikristályosított elv, és rendszer, akkor ehhez célszerű pénzügyi forrást keresni, hogy realizálni lehessen. Alapítványokat lehet létrehozni. Tagdíj bevételek, mecénások támogathatnák. Pályázatokat nyújthatnának be, ahová csak lehet.
 
Közösségi vállalkozásokat kellene létrehozni, melyek a nyereségükből patronálnák a változások mozgatóit. Ezek a vállalkozások az emberek közösségeinek ellenőrzése alatt működnének. Például szövetkezeti formában. Ipari, kereskedelmi, és takarék szövetkezeteket kellene létrehozni.
Minta lehet a régi Hangya Szövetkezet.
A TÉSz-ek és a Beszerző és Értékesítő Szövetkezetek is terjesztendők, fejlesztendők. Árveréses piacok szervezendők. Lehet országos, elektronikus árverés is.
Hazai kereskedelmi láncok is szervezendők.
Vertikumok szervezendők.
Szabadalom-menedzselő és kutatásszervező nonprofit vállalkozások szervezendők, sikerdíjas munkatár ösztönzéssel, de állami és társadalmi szervezetek által ellenőrizve.)
 
Ezekhez külső tanácsadók is felkérhetők, sikerdíj ellenében. Például: Stadler József, Demján Sándor, Széles Gábor, akik a keleti irányú exportban segíthetnének a szövetkezeteknek, nonprofit vállalkozásoknak. Csányi Sándor az új takarékszövetkezeteknek segíthetne. Ezek megerősítése egy patrióta kormánynak is érdeke volna, ezért fejlesztésükhöz kormányzati szervezés, támogatás is elvárható.
 
A Székely rendtartás anyagi megalapozása is tanulmányozandó.
 
h./ A szervezéshez szervezők is kellenek. Egyenlőre a mozgalmaktól ingyen munkások, esetleg költségtérítéssel. Később, jó kormány alatt állami szférából, állami pénzen, vagy a magánszférából állami pénzen. Őket mozgatni, ambicionálni lehet, témától függően: teljesítménybérezéssel, sikerdíjjal, jutalékos rendszerrel. (Mint a banki külsős betétgyűjtőket, hitel kihelyezőket, brókereket, biztosításszervezőket.
Az egyes ember is nagyot fordíthat egy társadalmon, ha tehetséges. Ilyen volt:
Mahatma Ghandi Indiában példamutatásával és passzív ellenállási mozgalmával kivívta a függetlenséget.
Szent Patrik Írországban a 400-as években egyedül térítette keresztény hitre az Íreket.
A straight edge mozgalom sikere is tartogathat elleshető példákat.
Esetleg ötleteket, módszereket lehet átvenni a keresztény hittérítőktől, a Scientológusoktól, a Yehova tanúitól, és más sikeres szervezőktől is.
 
i./ A különféle feladatok elvégzésére szervezési metodikákat, ajánlott sablonokat kell szétküldeni minden településre. Akár üzleti alapon, például direktmarketing módszerekkel is működtetni lehetne a feladatcsoportok végrehajtását. Az így kialakított erős vázra épülhetnének az alrendszeri kapcsolatok, az elágazások.
Az Interneten is terjeszteni kell a jó gondolatokat: Weblapokon. Elektronikus levélben: ismerősöknek, piramis-forma lánclevélben. Megfontolható a spam jellegű szétszórás is, címlistákra.
 
j./ A szervezést folyamatosan kontroll és ellenőrzés alatt kell tartani. Rendszeres felmérés kell a folyamatokról, a végrehajtásról.
 
k./ Az állam ne csak gyárttassa a tanulmányokat mázsaszámra, jó pénzért a klientúrával, hanem csak a megvalósíthatóakat díjazza, és ami jó, azt vigye át a megvalósításba. (Jogalkotás, kampányok, mozgalmak, stb.)
 
l./ A kulturális életet is támogatni kellene hasonló, sikerdíjas szervezőkkel, intézményekkel.
Hagyományőrzést, a hagyományos értékek elterjesztését is sikerdíjas alapon tömegesíthetnénk. Az ismeretterjesztést ugyanígy. Egyenlőre mozgalmi, alapítványi, mecénási pénzből, később állami, nonprofit szervezetek útján, társadalmi és állami ellenőrzés mellett.
 
m./ Mottó: Bibliából Jakab levele: Aki tehetné a jót, de nem teszi, az bűnös.
 
n./ Fel kell rázni a társadalmat, mert nincs tisztában azzal, hogy nagy a baj minden tekintetben. Ha egy békát langyos vízbe rakunk, majd forraljuk, akkor a fokozatos hőemelkedést nem érzékeli, és megfő élve. Valahogy így van most a magyarok jelentős része.
Jelenleg jobbára bambulás, tétlenség, csodavárás, sült-galamb várás van.
6. Iránymutatás, feladatok, a társadalomnak.
6.1. Társadalomszervezés:
A./ A helyzet:
- Nincs nemzetstratégia sem megfogalmazva, sem megvalósítva, lassan a nemzet is felőrlődik. (Bíztató kísérletek vannak.)
- A pártok, a mozgalmak, tehetetlenek, mert nincs mögöttük biztos többségi választói háttér, illetve tömegtámogatás, ezért félnek a radikális, hathatós megoldásoktól. Tartósan patthelyzet van.
- A világ jelenlegi kormányai, pártjai, szakértői, cégvezetői és a világot a háttérből ténylegesen irányítók nem tudnak helyes következtetésekre jutni, vagy pedig foglyai önző érdekeiknek, önző érdekköröknek, saját szakterületük megcsontosodott, elavult nézeteinek.
Ugyanez fokozottan érvényes a sokszor tájékozatlan, agymosott, egyoldalúan művelt átlagemberekre, akik jelentős részénél nincs meg az érdeklődés, a fogékonyság a nemzetük, és a világ nagy problémáira, vagy ha lenne, akkor a napi taposómalom mellett nincs rá idejük, energiájuk, vagy ha lenne, akkor elpocsékolják az időt, az energiát felesleges anyagiakra és felszínes szórakozásokra.
- A történelem egyenlő a nemzetek felemelkedésével és bukásával. Most mi is a hanyatlásra, elbukásra, sőt az elpusztulásra jelöltek közé kerültünk. Tanuljunk a régiek hibáiból. Tanuljunk a jelen jó példáiból. Jó példák bőven vannak, például Japánban, Írországban, kis magyar falvakban, magyarországi sváb települések gyakorlatában, a Közel-Keleten, a szétszórtan élő “kiválasztott nép” életvitelében, stb.
- Az emberiség, a nemzetek, a helyi kisközösségek, és az egyes emberek többsége már bebizonyította, hogy képtelen ésszerűen, megszervezni a saját maga életét.
A jelenlegi helyzet: Igazságtalanságok, háborúk, indokolatlan és túlzott egyenlőtlenségek, érdemtelenül osztogató szociálpolitika és egészségügy, önpusztító életvitel, zsákutcás életvitel, ésszerűtlen életvitel, túlszaporodás, vagy nem-szaporodás, környezetkárosítás, a természeti erőforrások felélése, kirablása, a jövő felélése, igénytelenség, tudatlanság, félműveltség, önzés, egoizmus, túlzott anyagiasság, stb.
- Az embereknek nincs elég veszélyérzetük. Nem ismerik fel a veszélyeket, a rossz tendenciákat. Csak a bajt érzékeli. Így az átlagember felülről várja a megoldást: Pártoktól, kormánytól. Béna kacsák társadalma vagyunk: Az emberek társadalmi problémákról nem olvasnak, nem gondolkodnak, és nem is cselekszenek. Így kevés, erőtlen az alulról jövő kezdeményezés. A képzett emberek nem töltik be az erjesztő kovász szerepét. (Tunyák, ismerethiányosak, megvásárolták őket, vagy árulók.)
- Nincs jó hazafi elitünk.
- Az emberek a kisszerű problémáikkal vannak elfoglalva, holott egyénileg azokra sincs megoldás.
- Akik felismerték a bajokat, azok sokszor fejjel mennek a falnak. (A rendőrkordonnak.) Nincs pallérozottság, nincs stratégia, nincs taktika, nincs tudatosság, nincs szervezettség, nincs furfang, leleményesség, sem az utcán, sem máshol. Szétlövetik magukat, semmiért.
(Tudatosság kell: Politizálásban, társadalomépítésben, önvédelemben, megmaradásunkban, termelésben, kereskedésben, pénzügyekben, szociálpolitikában, társadalombiztosításban, nyugdíjrendszerben, közgazdaságban, pénzkibocsátásban, kultúra-építésben, demográfiában.)
 
B./ Teendők:
 
Az előbb vázoltak indokolttá teszik az országos (és a globális) rendteremtést.
 
Szigorú, korrekt legyen. Mátyás király példa lehet. Tutyi-mutyi állam nem kell.
 
a./ Az állam nem vonulhat ki teljesen az ország működéséből, nem zárkózhat a beszűkült törvényalkotás elefántcsonttornyába! (Stratégiai ágazatok működtetése, honvédelem, az elméleti- és a műszaki-technikai kutatás egy része, “fekete projektek” megvalósítása, stb.)
 
b./ A szervezettség nem egyenlő a diktatúrával. A jól szervezett, cselekvő állam az nem egyenlő a diktatúrával, ha demokratikusan meghozott döntések alapján működik. Ugyanez igaz az állampolgárok megszervezésére is. (Ld.: a Svájci példákat.)
A szervezéshez a minisztériumokat szét kell szedni sokkal kisebbekre, és szakosítottakra. A jelenlegi összevont monstrum minisztériumokban könnyebben elsikkadnak fontos területek. (Nincs rájuk kellő figyelem, munkaerő, pénz.) Ha a miniszterelnök, illetve a kancellária irányítása alá tartozik sok szakosított minisztérium, akkor a maga területén elszámoltathatók lesznek, látókörbe kerülnek. Kell pl.: Népesedési minisztérium, külkereskedelmi minisztérium, tömegsport minisztérium, energetikai minisztérium, kutatás-fejlesztési minisztérium, innovációs minisztérium, stb.
 
c./ Javaslom, hogy hozzon létre a Miniszterelnöki Hivatal egy “Probléma-kezelő Hivatalt”. Feladata: A bármilyen jellegű, bárhol nyilvánosságra került, felismert, megoldandó problémák, és az ezek megoldására megismert megoldási javaslatok összegyűjtése, rendszerezése, elemzése szakértők bevonásával, megoldási javaslatok kidolgozása, majd mindezek továbbítása a megfelelő minisztériumokhoz, intézményekhez, cégekhez, majd a megoldási folyamat figyelemmel kísérése, a megoldás számonkérése, ellenőrzése.
Munkájában támaszkodjon háttérintézményeire, és civil szervezetekre is. (Pl.: “Nemzeti Konzultációs Testület”, stb.)
A nemzeti ötlettár és fórum Interneten is működhet. Szakmai csoport irányítsa, rendszerezze. Ide felkerülhetnek: Komplex anyagok. Speciális témák. Konkrét problémák, illetve erre a megoldási javaslat.
Létesítsenek nem közszereplő szervezeteket is! Mindezek pártvitáktól függetlenítve működjenek.
 
d./ Az állam szerepét túlságosan leépítették a rendszerváltozást követően. Kivonult szinte mindenből, és tovább kívánja ezt folytatni. (Termelés, egészségügy, közműszolgáltatások, energiaszektor, oktatás, stb.) Természetesen láthatja, aki akarja, hogy ez a liberalizálás köpönyegével álcázott globalista hódítás, és leigázás egyik módszere.
 
d/a. A fontos gazdasági ágazatokat tartsuk meg legalább 51 % állami tulajdonban. (A stratégiai ágazatokban 100 %-ot javaslok: Energia szektor, atomerőmű, közművek, úthálózat, stb.)
 
d/b. Az állam mindig vállalja fel a segítő, szervező, orientáló, sőt esetenként a cselekvő funkciót, a jogalkotás mellett. Teremtse meg a jogi feltételeket, adjon iránymutatást, bátorítást, csináljon garanciarendszert, lépjen fel támogatólag minden szervezetével, készíttessen tanulmányokat, részletekbe menően szervezze és ellenőrizze a kiemelten fontos, nemzeti érdeket hordozó projekteket.
 
d/c. Japánban a II. világháború végén, a megszállás idején olyan kormányzati szervet hoztak létre, amelyik meghatározta, hogy melyek azok a fontos, stratégiai ágazatok, amelyeket állami segítséggel (hitel, támogatás, szervezés, oktatási rendszer, stb.) világszínvonalra kell fejleszteni, és amelyekkel meg lehet hódítani a világpiacot. (járműgyártás, szórakoztató-elektronika, háztartási gépek, hajógyártás, stb.)
Az USA kormányzata az állami szerveivel, ezek pénzével, intézményeivel jelen van még most is a stratégiai ágazatokban. (űrkutatás, hadiipari fejlesztések, stb.)
 
d/d. Az állam vállaljon szerepet a kultúra irányításban is, annak ellenére, hogy az állami befolyásolás lejáratódott a múlt rendszerben. Ld. a Média fejezetben.
 
e./ Svájci típusú szabályozott társadalom kellene. Internetes népszavazás, a szavazókörökbe kihelyezett terminálokon át. (Olcsó, gyors feldolgozás. A szavazó-biztosok csak regisztrálják a megjelenteket. A szavazó a szavazófülkében csak az egy példányban “beadott” szavazóképernyőt látja, amin kérdésenként csak az “igen”, “nem” mezőre tud kattintani, vagy egyikre sem.).
Vagy: Szavazás otthon, az ügyfélkapu rendszeren át.
 
f./ Emberközpontú társadalom kell, nem profitközpontú.
 
g./ Konszenzus kell. Pártokon felülemelkedve. Az együttgondolkodáshoz támogatóknak meg kell nyerni az egyetemeket, a diákokat, a szakszervezeteket, a társadalmi szervezeteket.
 
h./ Tematikát kell felépíteni, és minden alternatívát végig kell elemezni. A radikálisakat is. A vitákat elsősorban írásban kell lefolytatni. A kritizálókkal komplett alternatívákat kell kidolgoztatni. A gazdasági- politikai- kulturális- tudományos potentátokkal úgyszintén.
 
i./ A magyar fórumok mellett EU és ENSZ fórumokon is meg kell vitatni. Legyünk kezdeményezőek.
- Nemzetközi témák: Államok viszonya, nemzetek sorsa, termelés, kereskedelem, pénzvilág, technikai-tudományos haladás, stb.
- Szervezet minták lehetnek: Trilaterális Bizottság, Nyolcak Tanácsa, Háromszázak Tanácsa, Bilderberg Csoport, Római Klub, stb.
 
j./ Állami és társadalmi szinten is takarékosságra kell törekedni. Elsőbbséget kell adni az érték-előállító tevékenységnek. Ld. részletesebben a “Gazdaságirányítás” fejezetben.
 
k./ A társadalomszervezés, az egyének életmódjának kialakítása tudományos alapon, az ésszerűség, a környezetkímélés, a harmonikus emberi szaporodás, a biodiverzitás, és egyéb elvek alapján történjen.
 
l./ Dr. Szilágyi Mária, …magazin, 2008/10. szám: “A jó és a rossz természetrajza” c. írásából: “ A rossz megtapasztalásából kinőhet a Jó. A társadalomnak is előbb utóbb le kell vonnia a megfelelő tapasztalatot a rosszból, a negatívból. A lélektanban a személyiségzavarokban szenvedő emberről azt lehet megállapítani, hogy “nem érez, nem szorong, nem tanul a saját tapasztalataiból”. Nemcsak az egyes ember szenvedhet személyiségzavarban, hanem az egészséghiányos emberek alkotta társadalomnál is jelentkezhet “rendellenesség”.
 … hogyha betegek az emberek, beteg a társadalom is, hiszen a lelki egészség hiányában szenvedő emberek alkotják saját társadalmukat és választják meg tisztségviselőiket.
… Napjainkban … háttérbe szorultak a humanitárius értékek. A pénz hatalmának kiterjesztése folyik, ami közvetve jobban pusztít, mint a járványok (kábítószer, prostitúció, egyéb bűnözés, stb. Az emberben egyaránt megtalálható a Jó és a Rossz, saját döntésétől függ, melyik kerül túlsúlyba a viselkedésében.”
C. G. Jung: “Többé nem lehet a Gonoszt a jó hiánya körülírással ártatlannak feltüntetni. Meghatározó valósággá lett a rossz.”
 
m./ Szerintem a nemzetek lényegében kulturális (nyelv, vallás, hagyományok, szokások, stb.) és vérrokonsági kapcsolatokon nyugvó érdekközösségek. A közös kultúra miatt jól érzik magukat egymás körében. Közös érdek volt az erőforrások megtartása, gyarapítása. (föld, víz, energia, nyersanyag, technológiák, stb.) Ha egy nemzet engedi, hogy egy másik a sorai közé furakodjon, akkor az előbbi kapcsok fellazulnak, a közösség meggyengül, felbomlik, szétzilálódik, elpusztul.
 
m./ Hasznosíthatnánk a régi “Székely rendtartó közösségek” és a hasonló magyar közösségek felhalmozott tapasztalatát.
 
n./ Mivel jelenleg a 3. világháború folyik, ezért a várható nehéz időszakokra “speciális hadigazdálkodás” tervutasításos szisztéma, részlegesen központi elosztás, és szükségállapot esetére “rendkívüli állapot” kihirdetése is szükségessé válhat. Válsághelyzetben válságprogramokat kell készíteni. Ezektől sem szabad megriadni. Időnként szükséges a határozottság. Langyos óvatoskodással nem jutunk ötről a hatra. Ld.: pl. a Nagy ellátó rendszerek fejezetben írtak megvalósítását.
6.2. Emberi jogok:
 
- Mottó: Az egyéni boldoguláshoz kell a közösségi érdekérvényesítés. Ehhez egyéni áldozatok is szükségesek!
- Czakó Gábor író: Régen a magyarok áldozatokat hoztak hazájukért, most viszont a hazát is feláldozzák önmagukért. (Echo Tv 2009.02.01. Civil Akadémia.)
- Diszkriminációt nem csinálunk. Egyenlő jog mindenkinek. A magyaroknak önként vállalható plusz kötelezettségeket hozunk. (Mozgalmakban, szatellit szervezetekben végezhető munka, műfalu, stb.)
 
Ne csak jogalkotási szempontból nézzük az emberi jogokat. Hiába adunk személyes szabadságjogokat, ha az emberek boldogtalanok, rettegésben, szegénységben, tudatlanságban, műveletlenségben, időhiányban, család nélkül élnek (vegetálnak).
 
A társadalom teremtse meg a lehetőségeket az egyének boldogságához, boldogulásához. Adjon nekik anyagi alapokat. Meg kell adni a közösségi élet boldogságát, a valahová tartozás örömét, a más közösségektől jövő fenyegetés elhárítását, a másság-terror beszüntetését. (Család, lakóközösség, város, egyház, sportkör, nemzet.) Tanulmányozandók a keleti tanítások. Tanulmányozandó Japán, Szingapúr, Bhután és mások gyakorlata.
 
Az embereknek maguknak is tenni kellene a boldogságért, nem csak kívülről kellene várni. (Egészségmegőrzés, műveltség, sokirányú érdeklődés, közösségi élet, zenélés, lelki harmónia, reális vágyak, önszórakoztatás, családi élet, hajsza mérséklése, napi szemlélődés, természet-közeli élet, kert, háziállatok, az alkotás öröme, szerethető munka, stb.)
6.3. Demográfia:
Azé a föld, aki teleszüli !!!!
Jövőnk: Alkalmazkodás a kihívásokhoz, vagy halál és menekülés !!
A halál kultúrája helyett az élet értékrendjét kell követnünk!!
 a. A demográfiai helyzetről:
Tragikusan pusztulnak nemzetek, civilizációk, társadalmak, kultúrák. A Magyar a leggyorsabban.
- Demográfiai problémák: A magyar nemzet elfogy, maradékunk beolvad más nemzetekbe.
A világban, és Magyarországon némely nemzet túlszaporodik, mások rohamosan fogynak.
Európában, és Magyarországon is jellemző a fogyás, a kontraszelekció.
- Külső és belső honfoglalás folyik.
- Legfontosabb az emberi tényező: a termelésben, a kultúrában, a szaporodásban, a társadalomépítésben, a nemzet megtartásban, a szolidaritásban, a harcban, és mindenben.
 
- Mátyás király idejében Magyarország lélekszáma az akkori Angliához, Németországhoz, Oroszországhoz volt mérhető. Jött a Török 150 éves sanyargatás és ez elég volt ahhoz, hogy visszavesse az országot a népszaporulatban, a gazdaságában, stb. (Ráadás lehetett az a népirtás, amit a Törökök Mongol-tatár segéd-csapatai véghezvittek.) A rákövetkező Habsburg sanyargatás még nagyobb anyagi és vérveszteséget, népességveszteséget okozhatott!
- Ugyanezzel a sanyargatásos technikával pusztítanak most bennünket a globalizmus erői, és besegítenek az integrálódni nem akarók!
- A Kárpát medence magyarsága 1985-2003 között 2,3 millió fővel csökkent.
- 1956-2001-ig megtörtént 5,3 millió legális abortusz. 1956-2007-ig 7 millió abortusz. Az 1970-es években évi 200 ezer abortusz volt. Az 1990-es évek elején évi 90 ezer. Manapság évi 55 ezer, mert részben kiváltották fogamzásgátlással! A világon csak Oroszországban több arányosan az abortusz, mint Magyarországon. 1921-1955-ig, 35 év alatt született 7,0 millió gyerek, 1956-1990-ig, 35 év alatt született 5,2 millió gyerek, tehát 1,8 millióval kevesebb.
- Már 20 éve fogyunk. Jelenleg évi 35 ezer fővel. 1981-től 2008-ig 750 ezer fővel többen haltak meg, mint születtek!
- Jelenleg a termékenységi ráta nálunk: 1,3 gyerek anyánként. 2,2 kellene a szinten-maradáshoz! A nők hazánkban az 1. gyereküket az 1970-es években 22 évesen szülték, míg most 27 évesen. A szülőképes nők 30 %-ának nincs gyereke, 30 %-ának csak 1 gyereke van, 40 %-ának 2, vagy több gyereke van. Ilyen tendencia mellett 200 év múlva születik meg az utolsó magyar. (Az Európai ráta alapján 400 év múlva az utolsó Európai.)
- A 2008. évi felmérés szerint Magyarországon a 30 éves nők 40 %-ának még egyetlen gyereke sincs. Szintén hazai, 2008. évi újsághír: a 8 éves korosztály 50 %-a kisebbségi. Ebből következően a fiatalabb évjáratokban már kisebbségbe kerültek a többségiek, mivel a többségiek nem akarnak szülni.
A Ratkó korszakban született népes generáció gyerekei néhány év múlva kiöregszenek a szülőképes korszakból. Nekik kellene gyorsan 5-6 gyerekig szaporítani családjukat, hogy megállítsuk kipusztulásunkat, mivel az utánuk következő kislétszámú generáció már képtelen fordulatot hozni.
- Magyarországra 2000-2008 között 500 ezer fő vándorolt be. (80 %-a magyar.) Most a tovább és vissza-vándorlásuk indult meg. Rövidesen nem európaiak özönlenek Magyarországra, de stratégiánk nincs.
- Az OTP 2008. októberében már 400 hazai településen nem fogad el hitel fedezetként ingatlan jelzálogjogot. (Ennek vélhető okai: El-slumosodtak. Elnéptelenedők. Nincs, vagy minimális az ingatlanforgalom, az is mélyen a valós újraelőállítási érték alatti árakon. Menekül a fiatal, dolgozni kívánó réteg. Ottmaradt és szaporodik az inaktív réteg. A média később visszakozásra kényszerítette a pénzintézetet.)
 b. Kivándorlás:
- A kivándorlás most is folyik. Ráadásul a legképzettebbek, a diplomások, a szakmunkások mennek el.
- Magyar kivándorlás: 2015-2020 között már tömeges lesz! (A végző orvosok 70 %-a külföldre készül. A szakmunkások java úgyszintén. Az idegen nyelvek oktatása miatt is fokozódik a kivándorlásra késztetés.)
- Echo Tv., 2008.07.07.: A háziorvosok 1/3-a 60 év feletti, 2/3-a 50 év feletti. A most háziorvosnak tanuló egyetemisták 60 %-a külföldre szándékozik menni. Ott a fizetés tízszeres. Itthon sok körzeti orvosi rendelőintézetet biztonsági őrök védenek az agresszív betegek miatt.
 c. Betegségek:
- Magyarországon van 1 millió nyilvántartott alkoholista. Van 30 ezer nyilvántartott drogfüggő. Több millió fő dohányos. Több millióan szenvednek civilizációs betegségben. (szív és érrendszeri, mozgásszervi, anyagcsere, depresszió, stb.)
Vecsei Miklós, Magyar Máltai Szeretetszolgálat ügyvezető alelnöke, Hajléktalanokért közalapítvány elnöke, (Hír-Tv, 2008.11.23.): Van 30 ezer hajléktalanunk. Országunkban 200 ezer ember nem érhető el a lakcímnyilvántartó szerinti címén.
 d. Betelepítés:
- A sok korábbi mellett az általam ismert utolsó hivatalos mű ebben a tárgyban a http://www.fidesz.hu/download/migracio.doc forrásból:
“Előterjesztés a Kormány részére a Magyar Köztársaság migrációs stratégiájáról. Budapest, 2007. január.” A 39 oldalas dokumentum “az 1992. évi LXIII. tv. 19/A. § (1) bekezdése alapján nem nyilvános 2007. január 17-től számított 10 évig.” Idézet az Igazságügyi és Rendészeti Minisztériumban készített anyagból:
“… Kimutatható, hogy a hazai munkaerő-kínálat sem mennyiségben, sem minőségben nem tudja majd kielégíteni a hazai munkaerő-keresletet …… Magyarországon szükség van a nemzetközi vándorlás jelentős pozitív hatására ……. E nélkül a század közepére 20 százalékos népességcsökkenés, az idősek arányának 30 százalékot megközelítő értékre növekedése, továbbá felszökő eltartási (függőségi) arányok becsülhetők. A természetes reprodukcióra tett józan feltételezések mellett csakis egy emelt szintű bevándorlás jelentheti a népességfejlődés konszolidálását. Ez viszont feltételezi ..… sok százezer, akár milliós nagyságrendű külföldi eredetű népesség integrálásának szükségességét. A jelen folyamatok alapján ezt a népességrészt a legnagyobb valószínűség szerint az ázsiai országokból érkező migránsok adják majd. …… Indokolt ráerősíteni azzal, hogy … külön programokkal segítjük az ázsiai migránsok bevándorlását Magyarországra.”
 
- Kérdésem: A magyarok szaporodását milyen programokkal segítette és segítették az aktuális kormányzatok? Semmilyennel! Sőt gátolták! Sőt inkább az idegenek szaporodását segítik, holott ezzel az általuk vágyott (fentebb írt) “minőségi munkaerő kínálatot” is rontották!
 
- Blikkfangos széljegyzet:
Látott már Ön pornófilmben ázsiai férfit? Nem felelnek meg a rendezők kívánalmainak. Mi viszont millió számra telepítenénk be őket.
 
- A betelepülő ázsiaiakkal jön a Kínai negyed, a szervezett alvilág, az alvilág saját törvénykezése, az állam az államban, az ázsiai erőszak és kegyetlenség, a rémület és terror. (Példák: az 1992-es Los Angeles etnikai összecsapások, a Franciaországi bevándorlók lázadásai.)
 
- Idézek magamtól, az Elkeverésről szóló fejezetből:
Az elkeveredés szükségszerűen a gyengébb nemzet etnikai, kulturális, gazdasági megsemmisüléséhez vezet. A gyengébb nemzet tűnik el. Hosszabb távon nem a gazdagabb minősül erősnek, hanem a szaporodó, az összetartó, a szervezett. (Országunkban a magyarok vannak végveszélyben.)
Dr. Metchtler László Ausztrália nyugalmazott tábornoka nyugdíjasként egy ország tanácsadója volt. Ide szervezetten be akartak telepíteni 1500 kínai családot, de javaslatára elálltak ettől. Ő azt mondta: Ha beengedik a kínaiakat, akkor egy generáció múlva a helyiek már csak gazdasági rabszolgái lesznek a kínaiaknak. (MR-1 2008.09.23.)
(Sok nemzet beengedte az idegeneket, és tényleg gazdasági rabszolgákká váltak. A magyarok ezen kívül még politikai üldözötté, kipusztuló nemzetté, és elmenekülésre kárhoztatott nemzetté váltak ősi hazájukban, a kis-magyarországon.)
Dr. Bene Éva, Megdőlt az életfa c. könyvében írja: “Az idegen etnikum “másságot”, érdekellentétet, zavaró tényezőt jelent, amely a befogadó többség ellenérzését váltja ki, és minél erősebb egy nemzet identitástudata, annál erősebb a csoportmásságra való érzékenysége. A “mássággal” szembeni tolerancia valójában sérti a befogadók érdekeit, és nemkívánatos.” “Minden olyan beavatkozás, amely egy nemzet etnikai tisztaságát veszélyezteti, vagy erőszakosan megváltoztatja, rést üt az egységes szöveten.”
Ezért, ezek tudatában folytatnak elkeverő, asszimiláló politikát szomszédaink a kisebbségi magyarokkal szemben.
Mi viszont millió számra telepítenénk be ázsiaiakat és másokat.
 
- Ld. még a 2004. április 14-i nemzetközi megállapodást is, 500 ezer közel-keleti ember Magyarországra telepítéséről.
 
- A betelepítés már régen közbeszéd tárgya a médiában. Próbálják ráhangolni a népet. Hivatalosan viszont titkolják, a rövid-távú politikai érdekek miatt. Nemzetárulás, hazaárulás, nemzetrontás bűne.
 e. Családtervezési stratégia:
- Ha nem szaporodunk, akkor nincs bázis (emberi, lelki, anyagi).
A háborúhoz mi kell? (Ami a békés, szép élethez is!) “Pénz, pénz, pénz.” Vagy: “Pénz, paripa, fegyver.” A legfontosabbról, az emberi tényezőről megfeledkezünk! A jó kapitalista számára is legfontosabb termelőerő az ember, a jó munkaerő! A nyugat válsága (a termelőtőke elszivattyúzása, és a pénzügyi-tőzsdei lufi mellett) főleg amiatt keletkezett, hogy nincs elég őshonos kvalifikált termelőerő, igényes fogyasztói réteg. A 2008-as Olimpián főleg azért szereztünk viszonylag kevés érmet, mert kevés, és gyenge az utánpótlás. Az ötvenes évek 250 ezres évi születés száma 25 év elteltével 170 ezerre csökkent, majd újabb 25 év elteltével, (azaz jelenleg) kb. 90 ezerre csökkent.
 
- Ha nem szaporodunk, hanem gyorsan kipusztulunk, és beolvadunk más népekbe, illetve el kell menekülni az országból, mint gazdasági- kulturális- etnikai üldözöttnek, és így mindent elveszítünk. Ilyen helyzetben minden mások ölébe hull, ingyen, vagy bagóért, illetve elrabolják tőlünk.
Ilyen helyzetben van értelme küszködni, tanulni, dolgozni? Van értelme alkotni? (Regényt, verset, szobrot, tudományos felfedezést.) Van értelme a hosszú-távú közösségi beruházásoknak? (Metró, autópálya, szennyvízhálózat.) Van értelme a hosszú-távú magánberuházásoknak? (Házépítés, vagyonfelhalmozás.) Van értelme a kultúránk ápolásának, a hagyományőrzésnek? Van értelme történelmünk, irodalmunk tanításának? Van értelme megtartani nemzeti ünnepeinket? Van értelme nemzeti jelképeink használatának? Van értelme sportsikereket hajszolni? Van értelme a hazaszeretetnek?
Rövidesen maccsétával vadásznak majd ránk, a maradékunkra, a rosszul szocializált idegenek, külső és belső honfoglalók, mint sok afrikai országban a kisebbségbe került népekre.
 
- Civilizációk harca folyik évezredek óta, hol fegyverrel, hol békésnek tűnő eszközökkel: fondorlattal, pénzzel. Ebben különösen fontos az emberi tényező: létszáma, képzettsége, motivációi, akaratereje, állóképessége, kreativitása, testi-lelki egészsége, érzelmi gazdagsága, erkölcse, nemzeti érzése, családszeretete. Cél, teendő: Megfelelni ezeknek a kihívásoknak.
 
- A demográfiai trend nem fordítható meg pusztán kormányzati eszközökkel, gazdaságfejlesztéssel, adópolitikával, szociálpolitikával. Ehhez kell a gondolkodásmód tömeges átformálása is.
Éppen az anyagi jólétben élők vállalnak kevés gyereket. A rossz demográfiai helyzet, és trend determinálja a rossz gazdaságot, a romló egészségügyet, az összeomló nyugdíjbiztosítást, a honvesztést, és egyebeket.
 
- Miért nincs kormányainknak a belső szaporodást ösztönző népesedési stratégiája? Miért csak a betelepítésben és a betelepedésben tudnak gondolkodni? (Ld. Wikipédia / Betelepülések és betelepítések Magyarországra szócikk: “Előterjesztés a Kormány részére a Magyar Köztársaság migrációs stratégiájáról. 2007. január” - 10 évre titkosítva!)
 f. Demográfiai gondjaink okai:
1. Demográfiai gondjaink fő oka a magyar nők és férfiak hibás gondolkodása:
- Egoizmus. (= Önzés.) Részletesen lásd alább.
- Túlzott individualizmus: (= Az egyéni érdeknek a társadalmi érdek elé helyezése.)
 Csakis magaddal törődj! (“Just do it! = Csak tedd azt!” reklám.) Csak saját boldogulásodat keresd! Elsősorban saját magadat szeresd, és a közjó helyett saját érdekeiddel törődj. Konkrétabban lásd a következőkben.
- A feminizmus aknamunkája. A nőt annyira felszabadítja és egyenrangúsítja, hogy nem lesz kedve, energiája gyereket szülni.
- A kényelem szeretete. A nők elkényelmesedése, ami visszatartja őket a második, harmadik gyerek vállalásától, (főleg azokban az országokban, és rétegekben, ahol ez fontos lenne).
- A karrier a legfontosabb. A tanulás, a munka miatt nem házasodik, nem szül.
- A hiúság, a szépség utáni vágy, mely ősi igényt nem sporttal, helyes táplálkozással akarják elérni, hanem a gyerektelenséggel. A szülés nem rontja el szükségszerűen az alakot.
- A szépségből pénzt lehet csinálni, így a nőket a pénzzel sok mindenre elcsábítják, ami viszont a gyerekvállalás ellen hat. Ilyen foglalkozások: táncosnő, manöken, színésznő, énekes, üzletasszony, kurtizán, sportoló, riporter, dekoratív alkalmazott, áruházi eladó, a szórakoztató iparban dolgozók: divatiparban, reklámiparban, reprezentatív munkakörökben (titkárnő, utaskísérő), utazási irodákban, szex üzletágakban, stb.
- A női versenysport.
 
2. Az egyéb szubjektív tényezők:
- Későn érnek érzelmileg, lelkileg és szociálisan a fiatalok. Nem érzik magukat érettnek a gyerekvállalásra.
- Mindent megelőz a szerzési vágy, az anyagiak.
Arany János: “Földi ember kevéssel beéri, ha vágyait kevesebbre méri.”
- Bizonytalanság a jövő irányában. (Munkahely, hiteltörlesztés, stb.) A társadalmat nem érezzük stabilnak, működőképesnek. Nincs életkedv, szaporodási kedv. Válságból válságba bukdácsolunk. (gazdasági, kulturális, erkölcsi, politikai, stb.)
- Az általános felelőtlenség a nemzet, a közösség jövője iránt, a meg nem született gyerek jogai iránt, a gyerekeink jövője iránt. Ha felelős lenne, akkor szülne, mert ez mindennek az alapja.
- Az értékrend elferdült. A gyerek csak sokadik a rangsorukban. Az anyaszerep leértékelődött. A belső életcélok eltorzultak.
- A hagyományok és szokások elvesztése. (Vénlánynak lenni már nem ciki, stb.)
- A fiatalok rossz modellek után mennek. (Életmód, életelvek. Szingli. Karrier.)
- Rossz a lelki életminőség! (Helyette kellene: Szeretet, megbocsátás képessége, adni a kapni helyett, stb.)
- A rétegek és nemek közötti jelentős általános műveltségbeli különbség, ami gátolja a képzett nőket a partnerkeresésben.
- Önsors-rontó, önpusztító, egészségkárosító életvitel. Terméketlenséget okozó betegségeket szednek össze a fiatalok a gyakori partnerváltogatással. (Nemi úton terjed 29 féle betegség!) Dohányoznak. Szűk nadrág a fiúkon.
- A kapcsolatok hamar megszakadnak, még mielőtt házasság lenne belőle. Vagy túl sokáig tartanak, így elmúlik a vonzalom, mielőtt házasság lenne.
- A családellenes viselkedési minták uralják a filmeket, tv műsorokat. A devianciát mutogatják, ezzel azt mintának kínálva. (Szinglik, erőszakos nők, leszbik, stb.)
- A nagymamák nem segítőkészek. A jó életet hajszolják. (Utazás, barátok, fanta.)
 
3. Túl hosszú a szakmunkás képzés, a felsőfokú képzés ideje! Túl sok embert képez a felsőoktatás. Harmincéves korig is eltanulgatnak mostanában! Kifutnak a legtermékenyebb időből. A 40 éves nők petéinek már 70 %-a genetikailag rendellenes!
 
4. Az orvosi gyakorlat: Az orvoslás és az orvostudomány egyre fokozódó mértékben kiiktatja a természetes szelekciót. A génállomány leromlik. A föld más élőlényeihez viszonyítva már jelenleg is az emberek génjeiben van a legtöbb hiba.
 
5. A globalizált szellemű munkáltatók nem foglalkoztatják a gyereket akarót, a gyerekes nőt. A részmunkaidősöket sem szeretik. A Gyesről visszatérőknél nagy a munkahely elvesztés kockázata. (Az utóbbi években minden második visszatérő elveszti munkahelyét!)
 
6. Kiszolgáltatottakká tették a családokat azzal, hogy bekényszerítették a nagyvárosokba, ahol függőségbe kerültek rengeteg tényezőtől, ráadásul az igényeket fokozottan felkorbácsolja a városi életforma.
(A médiának köszönhetően már falun is felfokozottak az igények, elromlott az értékrend.)
 
7. Megrendült a társadalom működőképességébe vetett bizalom: Munkanélküliség, a nagy ellátó rendszerek agonizálnak, ápolónő hiány, kórházbezárások, vidéki posta, iskola, óvoda, vasút bezárások, állam eladósodása, , stb.
 
8. Nagy a válási arány, a válási kockázat. Kockázatos több gyereket szülni a bizonytalan jövőre.
 
9. Jelenleg a szaporodásban erős kontraszelekció valósul meg. A csúnya, a deviáns, az alkoholista, a debil, a lumpen rétegek szaporodnak, az intelligens, a művelt, a tanult, a jómódú, a kisportolt, a szép az nem szaporodik, vagy legfeljebb csak egykézik. A szép nők kihalnak, elvész az élet sava borsa! A humánus, demokratikus, válogatott szaporodás módszerére most nem térek ki.
Karriert csinálnak: A szépek a szépségükből, az okosak az okosságukból a jó fizikumúak az erejükből, ügyességükből, a tanultak a diplomájukból. A többiek szaporodnak.
Nem szaporodik az, ahol az értelmi, érzelmi, lelki intelligencia magas szinten áll.
 
10. A szexuális felvilágosítás hiányos. Ebből következően nemi úton terjedő betegségek teszik meddővé a nőket, vagy pusztítják el a nőket és férfiakat idő előtt. Nemi úton terjed 29 féle fertőző betegség! Például a humán-papilloma vírus. A nőknél nemi szervi rákot okoz. A HPP vírus meggondolatlan csókolózás, vagy orális szex esetén gyakran száj- és garat rákot okoz. A felvilágosítás fókuszáljon arra is, hogy az alkalmi szexuális partnerektől milyen betegségekre, szövődményekre számíthatunk. A felvilágosításhoz egészségügyi szűrő rendszert kellene kapcsolni, hogy a szexuális kapcsolatba kerülők elkérhessék a partner felmérő lapját, megelőzve a megfertőződést. Ez a lehetőség már önmagában tartózkodóbbá tenné a lányokat, szemben a mai szexuális szabadossággal. A fiúkat és lányokat kötelezni kellene arra, hogy az első ilyen szűrésre jelentkezzenek legkésőbb kb. 14 éves korban, amit évente ismételni kellene. Ezzel a szűrés közismertsége, társadalmi elfogadottsága, hasznosítása megalapozható.
Meghökkentő? A kutyatenyésztők, a haszonállat tenyésztők régóta ismerik, és alkalmazzák ezt a betegség megelőző, termékenységet védő módszert!
Az állatok egészsége gazdasági érdek, míg az emberek egészsége a gazdasági érdekek prédája?
 
11. Hazánkban jelenleg 150 ezer pár meddő. Környezetkárosító és emberkárosító vegyi-, baktérium-, gomba- és vírus-szennyezés, illetve fertőzések, melyek rontják, illetve meggátolják a termékenységet. További okai: pszichikai, genetikai, életmódbeli. (Stressz, táplálkozás, alacsony vagy túlzott női testsúly, elhízott férfi, stressz. 2003-ban még 12 %-ban nem jött a baba, 2008-ban már 25 %-ban!
Pl.:
Mesterséges ösztrogén tartalmú fogamzásgátlók, melyek nem bomlanak le, és az ivóvízbe bekerülve okoznak terméketlenséget. (Az EU-ban is kezdeményezni kell ezek betiltását.)
A peszticidek a fiúk jelentős részét terméketlenné teszik. (Pl. a kitinszintézis gátló rovarölők a spermium ostorában is meggátolják a kitin szintézist, így az mozgásképtelen lesz.)
A nők hüvelyi fertőzései gyulladásokat is okoznak, melyek terméketlenséghez vezetnek.
 
12. A filmekben szépség és szerelem ideálokat mutogatnak futószalagon, ami messze áll az átlagembertől. Emiatt sok átlagember is ezt hajszolja, de végül egyedül marad. Nem talál párt a felsrófolt igényeihez. Ha mégis megházasodott, akkor elválik, mert partnerét az ideáljaihoz méri. Valójában a házasság egy rögös út, amelyen végig kell verekedni magunkat.
 
Érdekes új tudományos eredmény: Discovery Science 2008. június …. : Akik együtt élnek, azokban általában fokozatosan kialakul a szeretet és a vonzalom, biológiai, (genetikai, hormonális) okokból. Szerintem így megérthetők a régi korok közemberei, királyai, akik többsége nem szerelemből házasodott, de mégis boldogan éltek, és lett sok gyerekük. Megérthetők a most élő muzulmánok, hinduk, akiknél szintén a szülők választanak házastársat a gyereknek, és azok mégis boldogan élnek. Tehát a mai magyar fiataloknak sem kellene a filmek által sulykolt nagy szerelemre várni, aggastyán korig. Régen is, ha valaki nagy szerelem alapján kötött házasságot, azt különleges esetként, áhítattal emlegették az ismerősök. Tehát a többség “csak” egyszerűen megszerette egymást az együtt-járás során, és ez így normális, amint a Discovery filmje bizonyította.
 
13. A különböző iskolai végzettségűek ritkán házasodnak egymással. Pedig a szellemi képesség, az intelligencia, a kreatív készségek, az életrevalóság nem függ az iskolázottságtól, a tanultságtól. A testi adottságok viszont éppen a kevésbé iskolázottaknál jobbak. Tehát a közgondolkodás ilyen vonatkozásban is tévúton jár! A fizikai munka gyakran sokkal változatosabb, több szellemi erőfeszítést, koncentrálást, alkotó fantáziát, ötletességet kíván, mint a legtöbb sablonos szellemi munka. (Pl.: adminisztráció.)
 
14. Terjed az élettársi kapcsolat. Nem bíznak sem egymásban, sem magukban. “Miért kellene házasodni, ha nem tudhatom, hogy meddig tart a szerelem.” Az együttélésben kockázatosabb hosszú távra tervezve gyereket bevállalni.
 
15. Terjed a szingli életmód. Ez jó biznisz sok cégnek, így még gerjesztik is. A média is reklámozza. A szingli nő és férfi duplán fogyaszt. Külön lakás, külön mosógép, külön konyha. Főleg a félkész és konyhakész ételeket vásárolják, főzés helyett. A szingli az ideálisan kizsarolható munkaerő.
 
16. Rossz szociálpolitika, adópolitika.
Az elmúlt rendszerben, és a jelenlegiben is az egyenlősdi támogatás, illetve szociálpolitika azoknak kedvez, akiknek az igényszintje közel van a lehetőségei szintjéhez: a szerény, támogatásból, megélhetési bűnözésből, alkalmi munkából szerzett jövedelméhez. A jelenlegi szociálpolitikának nincs érdemi hatása azokra, akiknek a munkával megszerzett jövedelméhez viszonyítva magas az igényszintje (történelmi- kulturális okokból), és ezáltal sokkal nagyobb az igény / lehetőség feszültsége.
Lásd a “Nagy ellátó rendszerek” témánál.
 
17. A törvénykezésünkben legfontosabb rendező elvnek a demográfiai szempontoknak kellene lenni, de nem így van!
 
18. Nincs a társadalomban kurázsi. Így nincsenek tiltakozó akciók, tiltakozó mozgalmak, ellenálló mozgalmak, melyek a nyakunkra kényszerített rossz hatások ellen fellépnének.
 
19. Kormányaink tömeges betelepítési programokat dolgoztatnak ki. Legutóbb 2007-ben! Segítik a beszivárgókat. Ellenben nem foglalkoznak a magyarok szaporodását segítő megoldásokkal!
 
20. Ld. még Németh Erzsébet ilyen irányú kutatásait is, bizonyára sok más szempontot is hozzátesz.
 g. A demográfiai problémák megoldása:
Az okok során pontról-pontra végig kell menni, és törvényalkotással, a közgondolkodás gyors, szervezett megváltoztatásával megoldást kell találni. Ha megvalósítjuk az itt és a következő fejezetben írt javasoltakat, akkor 20 év alatt akár másfélszeresére növelhető a magyarok lélekszáma. Sok nemzet mutatott már erre példát. A fontosabb teendőket emelem ki az alábbiakban.
1. A értékrend, az életmód megváltoztatása:
A hagyományok, a szokások felelevenítése, korszerűsítése, a kisközösségi életforma terjesztése, a célratörőbb oktatás, és egyebek módosíthatják a jelenlegi eltorzult életelveket.
Lásd: Olvasókör, iskolai oktatás, műfalu, stb.
Be lehetne vezetni a leányvásár, legényvásár modernizált formáját is, a hagyományos forma mellé. Régen működött sok helyen.
Házasság előtt tanfolyamra kell beiskolázni a házasulókat és szüleiket, mint leendő nagyszülőket. Ennek középpontjában legyen a 3-6 gyerek vállalásának fontossága, a többgyerekes család boldogsága. Ezen kívül oktatni kell mindent, amit a család és az iskola általában elmulasztott, illetve amit a média elrontott. Például:
Életmód, táplálkozás, a testedzés, a demográfiai kérdések. Az erkölcsi nevelés, a nemzeti szellemű nevelés fontossága. Ha van rá fogékonyság, akkor a vallásos nevelés jelentősége. Családpszichológia, a jó házasság titkai. A házastársak a szülők-gyerekek, és a gyerekek egymás közötti jó kapcsolatának ismérvei. A házi munkamegosztás, a ház körüli munkák, a kertészkedés, az állattartás anyagi és lelki jelentősége. A kultúrált szórakozás tudnivalói. A jó életstratégia. A szakmunkásképzés, a jó szakma jelentősége. A tudatos, szelektív információszerzés, önművelés módszertana, forrásai. A tudatos politizálás mikéntje. Ld. még a többi fejezetben írtakat is.
A fenti tematika alapján a szülőképes szülőkhöz jól szerkesztett írásokat kell eljuttatni, hogy pozitív irányban módosítsanak életstratégiájukon, életmódjukon, gyerekvállalási szándékukon.
Gyerekvállalásra, házasodásra rábeszélő akciócsoportokat is lehet létesíteni. (Mint ahogy az ötvenes, hatvanas években a termelőszövetkezet szervezés agitátorai működtek, de a mai elvárások szerinti kultúrált módszerekkel.)
2. Kötelezővé kell tenni a kockázati célcsoportokban az embrionális szűrést. Erre alapozva indokolt esetben jogszabállyal kell kötelezővé tenni a terhesség megszakítást. Megfontolandó a terhelt szülők önkorlátozása mellett a kötelező meddővé tételük is. A művelt szülők megfelelő propaganda esetén a női havi ciklus optimális időpontjában nemzenék utódaikat, csökkentve a rendellenességek valószínűségét. A kívánatos új ipari forradalom megteremtheti a géntechnológia fejlesztésének anyagi és szellemi alapjait, így talán egyszer a génhibák is korrigálhatók lesznek.
3. Jogi szabályozás: Az adórendszer, és a szociálpolitika ösztönözze az elvárt ideális gyerekszám vállalására azokat a családokat, ahol jó anyagi és lélektani körülményeket tudnak nyújtani a gyereknek, és tartsa vissza a gyerekvállalástól azokat, akik a társadalmi elvárásoknak nem tudnak, vagy nem akarnak megfelelni.
Ld.: A nagy ellátó rendszerek pontnál.
4. A szépséget hasznosító üzletágak 25 éves kor feletti nőt csak akkor foglalkoztathassanak, ha már megszülték a társadalom által elvárt számú gyereket.
5. A terhesség megszakítást bizonyos elvárt gyerekszámig magyarok esetében csak rendkívüli esetekben szabadna engedélyezni, mivel sokszor terméketlenséget okoz. (És gyilkosság!)
6. Az előzőek megvalósítása esetén a szépség nem lenne akadálya a szépség (a testi, lelki harmónia) tovább örökítésének. Nem veszne el az élet sója. Az intelligencia nem lenne akadálya az intelligencia tovább örökítésének.
7. A válási törvényeket szigorítani kellene. Csak a legkisebb gyerek 18 éves kora után szabad elválni. Előtte csak úgy, ha mindkét fél új házasságkötése házassági előszerződéssel biztosított, és a meglévő gyerekek elhelyezése valamelyik új családban biztosított.
Így a gyerek tartásdíj is eltörölhető.(Jelenleg kettő, vagy több gyerek esetén a fizető felet teljesen padlóra viszi, tehát nem tud új életet megalapozni, újabb gyerekeket vállalni. Helyette jelentős részük iszákos, hajléktalan lesz.)
8. A szingli nőktől is elvárható 30 éves korban, hogy szüljenek 1-2 gyereket. Németországban is így volt, a háború következményeként előállt férfihiány miatt.
 
9. A külföldre kivándorlás, tehát a tartós (pl. 3 éven túli) munkavállalás, letelepedés, vagy a külföldi állampolgárság megszerzése esetére a következő törvényt kellene alkotni.
(Ha valaki eladja, elajándékozza a magyarországi ingatlanjait, akkor az a tartós távozás jele, tehát ilyenkor is alkalmazandók az alább leírtak.)
 
A kivándorló állampolgáraink fizessenek vissza a Magyar állam költségvetésébe minden, az addigi életükben a munkába állásukig felmerült állami kiadást. Ennek kiszámítása:
A nyugdíjalap megállapításánál alkalmazott inflációs szorzóval fel kell szorozni az annakidején felmerült következő ellátásokat:
Szülészet, egészségügyi ellátás, Gyed, Gyes, családi pótlék, szociálpolitikai támogatások, bölcsődei, óvodai ellátás, iskoláztatás, térítési kedvezmények az iskolában. Adókedvezmények a kivándorló után, bárki érvényesítette is utána (pl.: Szja-ban a gyermekek után járó adókedvezmény). Ha ezek egy része nem forintosítható személyre szólóan, akkor átalány formájában terhelendő rá a kivándorlóra.)
A munkanélküli segélyek és más segélyek összegét is fizessék vissza.
A kivándorló fizessen be az állami költségvetésbe annyit, amennyi az államháztartás (benne a településének önkormányzatának) felhalmozott külföldi és belföldi hiteléből rá, és kivitt, vagy itthon hagyott kiskorú gyerekeire jut.
 
Aki meglóg a befizetés elől, annak itthon maradt családtagjaitól, egyenes ági rokonaitól kell behajtani előlegként, majd nemzetközi körözéssel az eredeti adóson kell behajtani.
 
A visszafizetések alól kérésre, egyedi elbírálással kivételt kaphatnak azok, akiktől reménytelen a behajtás, mivel eddig is potyautasok voltak.
Aki nem tud fizetni, annak tartozására hazai, vagy külföldi magáncég, vagy magánbank hitelt nyújthat. A behajtásra bírósági végzés kell. A meg nem fizetett állami követelést a nemzetközi egyezmények alapján külföldön is be kell hajtani.
Példa lehet Románia eljárása a kitelepült (kimentett) Szászokkal.
 
10. Szaporodási kampányokat kell szervezni. Hozzá kapcsolódva érvelő kisfilmeket kell készíteni, vetíteni tv-ben, iskolákban. Ez segítene a közgondolkodás átformálásában, a gondolatébresztésben. (Miért ne lenne hatásos? A háborús propagandák is szoktak hatni. Az ötvenes években az “Arccal a vasút felé” reklámok is hatottak. A sztahanovista mozgalom is tudott eredményeket felmutatni. Hatásosak a fogyasztást befolyásoló reklámok is.)
Állami szervező intézmény is kell.
Mellékfoglalkozású propagandistákat, népesedés-szervezőket kell foglalkoztatni minden településen. Beszervezendők: a körzeti, orvosok a körzetükben, a körzeti védőnők és az ő munkatársuknak más egészségügyiek, vagy bárki más, akit be akarnak vonni. Díjazásuk: minden általuk menedzselt egészséges magyar gyerek születése után fejpénzt kapjanak.
Például: az első gyerekre 10 ezer forintot. A másodikra 20 ezret, a harmadikra 30 ezret, a negyedikre 40 ezret, az ötödikre és továbbiakra 50 ezret, a szülők igazolása és nyilatkozata alapján. A propagandájuktól függetlenül megszülető gyerekekre is pénzt kapnának, de emellett érdekelve lennének a többlet gyerekszületés elérésében is. Csak azon gyerekek után kaphatnak fejpénzt, akik megfelelő anyagi és felnevelési körülményeket biztosító szülőktől születnek, és felelősséggel, a tudatos fogamzásgátlás szüneteltetésével vállalt gyerekek. Azoknak a családoknak, akik korábban bármikor segélyre szorultak, nem tekinthetők felelős szülőknek, így kiesnek ebből a rendszerből. A nem magyar gyerekek szintén nem vehetők figyelembe. (Kínai, arab, stb.)
Másik megoldás: A körzetben az előző 10 évben megszületett gyereklétszámot meghaladó, a fenti szempontoknak megfelelő gyerekek után kapnának 50-50 ezer forintot.
 
11. Hasznosíthatnánk a régi “Székely rendtartó közösségek” és a hasonló magyar közösségek felhalmozott tapasztalatát. Ld. Függeléket.
 
12. Ld. még a Nagy ellátó rendszerek fejezetben.
6.4. Nagy ellátó rendszerek:
 a. Alapelvek:
- A nagy ellátó rendszerek működtetését újra kell gondolni. (Társadalombiztosítás, egészségügy, Gyed, Gyes, nyugdíjrendszer, magánnyugdíj biztosítás, rendvédelem, oktatás, közművelődési intézmények, stb. A nemzeti célok mentén kell mindent újra gondolni.
Minden lehetőséget mérlegelni kell, és ami jó, az bevezetendő, rövid fokozatokkal.
- Nem kell ragaszkodni a jelenlegi országos ellátó rendszerekhez, ha az a dolgozók rovására megy és segíti az élősködőket.
- Létezési alapon senkit ne támogasson az állam. Csak munkajövedelem szerint, azzal arányosan, és csak kivételesen, nagyon rövid ideig csináljunk rászorultsági alapon szociálpolitikát. A kapitalizmus elvei, és a józan gondolkodás elvei mentén, az élet más területeihez hasonlóan a szociális, az egészségügyi rendszert, a nyugdíjrendszert is teljesítmény alapra kell helyezni.
- Annak legyen anyagi lehetősége a gyerekvállalásra, aki tanul, dolgozik, ne a lumpenréteget a másságos mentalitásúakat ösztönözzük a szaporodásra, mert ezáltal a gondokat is szaporítjuk.
Amint az elmúlt évtizedek bizonyítják, a magyar embert nem befolyásolja a gyermekvállalásban a támogatás! Ezt a célt rábeszéléssel sem lehet elérni. Támogatással sem. Inkább azt érezné meg, ha elvesznek a már megszerzett jövedelméből, ezért inkább az elvonás differenciálásával lehet a népesedési célokat elérni.
Az elmúlt rendszerben, és a jelenlegiben is az egyenlősdi támogatás, illetve szociálpolitika azoknak kedvez, akiknek az igényszintje közel van a lehetőségei szintjéhez: a szerény, támogatásból, megélhetési bűnözésből, alkalmi munkából szerzett jövedelméhez. A jelenlegi szociálpolitikának nincs érdemi hatása azokra, akiknek a munkával megszerzett jövedelméhez viszonyítva magas az igényszintje (történelmi- kulturális okokból), és ezáltal sokkal nagyobb az igény / lehetőség feszültsége.
 
- Az adórendszer, és a szociálpolitika ösztönözze az elvárt, ideális gyerekszám vállalására azokat a családokat, ahol jó anyagi és lélektani körülményeket tudnak nyújtani a gyereknek, és tartsa vissza a gyerekvállalástól azokat, akik a társadalmi elvárásoknak nem tudnak, vagy nem akarnak megfelelni.
- A segélyek közmunkához kötése nem megoldás, mert alibi munkák alapján fizetve ugyanúgy a potyautas életre ösztönöz, nem igazságos, másrészt a magyarok szülési kedvét nem segíti, Magyarország versenyképességét, történelmi túlélését nem segíti.
 
- A potyautasok és az eltartottak túlszaporodása a potyautasoknak és az eltartottaknak is rossz, mivel a kevesebb dolgozó egyre romló színvonalon képes őket eltartani. A biológiából ismert, hogy ha túlszaporodik az élősködő, akkor a gazdaszervezet legyengül, így már az élősködőnek is kevesebb jut. A gazdaszervezet bele is pusztulhat.
- Olyan rendszer kell, ami mindenkinek jó! Jó a jelenlegi potyautasnak, a lumpennek, a nemzeti érdeknek, a szegénynek, a gazdagnak!!! (Az alábbiak ezt célozzák meg!!)
 
- Ha indokolt, akkor átmenetileg még fenn kell tartani az országos rendszereket, azonban ezek addig sem szolgálhatják a munkakerülőket, a szaporulatukon élősködőket. Azokat szolgálhatják, akik tanulnak, dolgoznak, és őslakosok.
 
- Fritz Tamás: “Ez egy következmények nélküli ország.” Ő politikai, gazdasági és büntetőjogi értelemben írhatta. A következmények viselése kiterjesztendő a nagy ellátó rendszerekre is. Pl.: Akik elrontották, és jelenleg is tönkreteszik a demográfiai helyzetünket az egyéni életvitelükkel, döntéseikkel, azok viseljék ennek következményeit. Ne akarják a saját hibáikat az utódaik, a jövő nemzedékek rovására hitelekkel, betelepítéssel, és egyebekkel orvosolni.
 b. Problémák anyagiakban:
- Egészségügy válsága, forráshiánya, az orvosok, ápolónők tömeges kivándorlása.
- A nyugdíjrendszer forráshiányos, a nyugdíjakat 2008-tól, és 2013-tól már erősen lecsökkentették, de várhatóa rendszer összeomlása. A Ratkó-korszak (1949-1956) gyerekei rövidesen nyugdíjba mennek. Nincs aki kitermelje nyugdíjukat. Mintegy 500 ezer ember nem fog nyugdíjat kapni.
Már 2007-ben is 250 ezer fő kapott csak 25 e Ft/hó nyugdíjat, 500 ezer fő pedig 40 ezer Ft/hó alattit. A 2008-tól nyugdíjba menők a nyugdíjat már csak a nettósított jövedelem után kapják, és annak maximum 80 %-át. (2013-tól már csak a nettó jövedelem maximum 66 %- át fogják kapni.)
A nyugdíjkorhatárt rövidesen 65, majd 70 évre kell emelni.
- Várhatóan összeomlik minden: a nyugdíjrendszer, az egészségügy és más. Jelenleg (2008) az állami költségvetés évi 600 milliárd Ft-tal kénytelen kiegészíteni az állami nyugdíjalapot, mert a befizetések nem fedezik a kiadásokat.
- Mérlegelni kell:
--- Vagy most bedöntjük a segélyrendszert, a szociális rendszert, és esetleg a nyugdíjrendszert, egészségügyi rendszert, és tervszerűen átalakítjuk. (Ezek a rendszerek a munkátlanságot konzerválják, és összeomláshoz vezetnek.)
---- Vagy néhány év múlva a nyugdíjrendszer és az egészségügyi rendszer, a szociális rendszer összeomlik magától, anarchiát okozva. (A nyugdíjrendszer a befizetők számának, és a befizetések összegének csökkenése miatt. Az egészségügy a finanszírozási gondok, és az orvosok, nővérek kivándorlása miatt. A szociális rendszer a dolgozók és eltartottak rossz aránya miatt.)
- Hajdú-Bihari Napló, 1995. december 12. számában “Merényletet” követtek el a nők ellen című cikk: Juhászné Lévai Katalin (m- sz- p): A nyugdíjkorhatár emelését indokolja: A társadalombiztosítás helyzete, ugyanis a nyugdíjalap folyamatosan csökken. 1990-ben még 57 nyugdíjas jutott 100 keresőre, 1994-ben már 70 nyugdíjas. Ráadásul 2000 után kezdenek nyugdíjba menni az ötvenes években születettek, azaz évi 70 ezerrel nő a nyugdíjasok száma. 2015-re pedig 130 ezerrel lesz több nyugdíjas.
 
- Echo Tv, 2008.04.20. Kocsi Ilona műsorában: Magyarországon az 1 fő dolgozó emberre jutó GDP hasonló a Csehekéhez. Az 1 lakosra jutó viszont nagyon rossz, mivel sok a dolgozókra jutó eltartottak aránya (nyugdíjas, munkanélküli, potyautas, stb.).
 
- Kiszeli Zoltán, Echo Tv., 2008. 10. 28.: Magyarországon 1,6 millió fő van teljes fizetéssel bejelentve a társadalombiztosításba. Mo. 2 millió fő minimálbérrel van bejelentve a járulékfizetéshez.
 c. A változtatás lehetőségei:
 
- Választani kell a következő irányok közül:
 c-1. Radikális reform:
1./ A liberális módszereket is át lehet venni, ha az szolgálja a hosszú távú érdekeinket. “A cél szentesíti az eszközt.” Ez az ősi módszerekhez való visszatérést is jelentené.
- Megszüntetjük a jelenlegi segélyrendszert, a szociális rendszert, a nyugdíjrendszert, az egészségbiztosítási rendszert, ezek adminisztrációs központjaival együtt. A szociális foglalkoztatást úgyszintén.
- A magánnyugdíj-pénztári rendszer visszaállamosítandó, vagy törvényileg kell előírni, hogy csak belföldön fektethetik be a tőkéjüket. (Indoklás a következő pontnál.)
- A személyi jövedelemadót jelentősen csökkenteni kell, a cégek és a dolgozók járulékait el kell törölni. Sokkal magasabb lenne a dolgozók nettó jövedelme, a vállalkozások profitja (és versenyképessége).
 
2./ Öngondoskodás szisztéma bevezetése:
2/a. A Gyed, Gyes, a családi pótlék helyett a házastárs keresete, az elő-takarékosság, a járulék-megtakarítás fedeznék a gyereknevelést. A szoptatás után, (vagy később) menjen dolgozni a nő, és fogadjon bébiszittert, adja magánbölcsődébe a gyereket. A kisnyugdíjasok szívesen vállalnák. (Nem nyugatra mennének ilyen munkára.) A nagymama is lehet bébiszitter az unokánál. Legalább nem kell otthon fűteni, van ennivalója, és bűnhődik, amiért kevés gyereket vállalt a korosztálya. Példa lehet: USA-ban a választott nép családjaiban a nők annyi gyereket szülnek, amennyi védekezés nélkül jön. Dolgoznak, de bébiszittert fogadnak a jobbára gyerektelen, európai származásúak közül.
 
2/b. A magasabb jövedelemből finanszírozhatja a dolgozó ember az új, valóban önkéntes egészségbiztosítását, (egészségügyi ellátás, táppénz,), az új önkéntes nyugdíjbiztosítását, továbbá a helyi önkormányzatot, annak intézményeivel együtt. (Rendőrség helyett helyi seriff. Helyi finanszírozású művelődési intézmények, oktatás, köztisztaság, vízellátás, csatornázás, közútkezelés, stb. Sokkal nagyobb lenne a megbecsültsége, megóvása a közvagyonoknak, és takarékosabban működtetnék azt.)
- Ezek az új önkéntes alapok (egészségbiztosítási, nyugdíjbiztosítási) csak állami és önkormányzati (vagy társulva megyei, kistérségi,) tulajdonban működhetnek, nonprofit cégként, civil ellenőrzéssel. A korábbi potyautasok kiesnének az új rendszerekből. A magánvállalkozásokat távol kell tartani az alapoktól. A magántulajdonosok csak a szolgáltatási oldalhoz kapcsolódhatnak, az alapokkal kötött nyilvános szerződések útján.
- Az emberek bejelentkeznének az új alapokhoz.
- A jelenlegi állami egészségbiztosítási és nyugdíjbiztosítási alapokat át kell adni az új alapoknak, az új alapokhoz jelentkezettek létszáma, és az ők eddig befizetett nyugdíjjárulék tömege alapján.
- A jelenlegi magánnyugdíj biztosítási alapokat hasonlóan át kellene adni az új alapoknak. (Megoldható úgy, hogy törvényi rendelkezés után a jelenlegi alapok a magánszemélyek befizetéseit visszafizetik, vagy átadják a magánszemély rendelkezése szerinti új alapnak.)
 
2/c. Vagy az állampolgár (az önkéntes biztosítás helyett) vagyont gyűjthet (célszerűen el nem értéktelenedő fizikai vagyont) a nehéz időkre.
2/d. Vagy céget, vállalkozást alapít, bővít, hogy abból szerezzen jövedelmet később.
2/e. Vagy több gyereket nevel fel, bízva abban, hogy azok eltartják idős korában, betegség esetén. (Élő betét, mint Indiában, vagy régen nálunk is.)
2/f. Vagy a szerződéssel megalapozott nemzetségi kockázati alapba fizet, és onnan várhatja az egészségügyi ellátása, nyugdíja finanszírozását.
2/g. Vagy a szerződéssel is megalapozott ősi “Székely (Magyar) rendtartás” szerinti életformát választva a helyi kisközösség oldja meg a biztosítási feladatokat is. Ld. Függeléket.
 
3./ Az öngondoskodó szisztéma előrelátásra, takarékosságra, ésszerűségre ösztönözné az egyes embereket, a társadalom egésze is sokkal takarékosabban működne. A demográfiai anomáliákat megszüntetné. Az USA-ban bevált, annak ellenére, hogy 50 millió ember nincs biztosítva.
- Jelenleg azok járnak jól, akik munkakerülők, önsors-rontók, rossz erkölcsűek, rusnyák, tanulatlanok. Az ők szaporodását ösztönzik a nagy ellátó rendszerek, és más tényezők, illetve amazokét visszafogják.
 c-2. Szolidabb reform:
 
1. Adók, járulékok drasztikus csökkentése.
 
2. A segélyezést, a családi pótlékot eltöröljük.
 
3. A Gyed, Gyes ne maradjon meg. Helyette:
- Alap esetben van eltartó házastárs, aki a járulékmentesség és Szja mentesség miatt sokkal magasabb jövedelmet visz haza!
Akinek nincs eltartója, más fix jövedelme, az 6 hónap után már dolgozhat, és akkor a fizetéséből, és a járulék megtakarításból finanszírozhatja a bébiszittert, aki lehet a saját kisnyugdíjas nagymama, vagy más is. (Mint az USA-ban.) A hat hónapra, (vagy akár utána is), állami, kamatmentes kölcsönt kaphat.
- Vagy: A Gyes előtt ahány év:
- középiskolát végzett, sikeres érettségi bizonyítvánnyal, bukás nélkül,
- és felsőfokú iskolai évfolyamot végzett,
- és munkaviszonyos évet teljesített az anya,
maximum annyi fizetett Gyes-Gyed év, családi pótlékos év járhat, az elért átlagkereset figyelembe vételével. Ezzel be lehetne vonni a munka világába azokat, akik jelenleg egész életükben potyautasok voltak, és lennének. A dolgos, tanult rétegnél érdemben nem akadályozná a korai gyerekvállalást.
- A munkahelyeken a Gyes-ről visszatérők visszafogadását jelenleg a Start kártya segítené. De nem eléggé ösztönző. Harrach Péter javaslata szerint teljes munkáltatói járulék mentességet kellene adni utánuk …. ideig.
 
4. Babatakarék adót lehetne kivetni minden 18 év feletti dolgozó férfira, nőre, a bruttó jövedelem 30 %-ában. (A gyereknevelési költségek is magasak.) Ezt a saját gyerek születésekor (esetleg örökbefogadáskor) kapná vissza a férj és a feleség, gyerekenként, 1/3-1/3-1/3 részekben, kamatostól. Így a családalapítás, illetve a gyerekvállalás anyagi megalapozása is megtörténne.
- Ha a 18. év feletti férfinak és nőnek nincs munkahelye, akkor nekik a babatakarék helyett hiteltartozás gyűlne, gyerektelenség adó kivetésével, a mindenkori minimálbér 40 %-a erejéig. A szocializmus idején Romániában és az NDK-ban működött.
 
5. A családi pótlék eltörlendő. Vagy ha mégis megmarad, akkor sokkal kisebb (jelképes) legyen az összege. Ne lehessen megélhetést alapozni rá. Ha mégis marad, akkor csak 2 gyerek után járjon. Ha harmadik gyerek születik, akkor a második családi pótlékja is megvonandó. Ha negyedik gyerek is születik, akkor az első gyerek családi pótléka is megvonandó. Indok: Csak azok szüljenek, akiknél saját munkára alapozva is biztosítottak a felnevelés anyagi és egyéb feltételei.
 
6. A nyugdíjasok helyett a szülőképes magyar anyák támogatására kell a hangsúlyt fektetni. A nyugdíjak vásárlóérték megőrzése, az “ingyenes” egészségügyi ellátás szocialisztikus megoldásai tetszetősek, választókat szereznek, de károsak a nemzetre, sőt még arra is, aki (átmenetileg) haszonélvezője. (Én is rövidesen nyugdíjas leszek!)
A nyugdíjrendszer átalakítása:
 
- A magánnyugdíjpénztárakat vissza kell államosítani, tehát vissza kell adni az állami nyugdíjbiztosítónak, hogy a nyugdíj elő-takarékossági tőke ne vándoroljon ki az országból idegen országok termelésébe. Az állami nyugdíjbiztosító kötelezően a hazai befektetéseket finanszírozná. Alacsonyabb lenne a hozam, de áttételesen az országnak és a lakosságnak a munkahelyteremtésen keresztül előnyösebb lenne. Módszere: törvényi rendelkezés után a jelenlegi alapok a magánszemélyek felhalmozott befizetéseit átadják a az állami nyugdíjalapnak. (Vagy: az állam megállapodhat a magánnyugdíj biztosítók tulajdonosaival, hogy a befolyt befizetéseket csak Magyarországon fektethetik be.)
Indoklás: A magánnyugdíj-pénztárak koncentrált hatalmas pénzalapokat hoztak létre, amiket csak nagy nemzetközi cégekbe, illetve értékpapírokba érdemes befektetni. Ezáltal elvonják a tőkét a magyar nagy- és kis cégektől. (Holott sok szempontból a hazai kicsiket kellene támogatni, fejleszteni.) A tőlünk (Mo., EU.) elvont tőke leginkább a multinacionális banki- és biztosítási cégekhez vándorol, akik más országokban fektetik be, (például Kínában), holott itthon lenne rá szükség. A nyugdíjasok esetleges majdani jóléte érdekében ne engedjük tönkretenni országunk (és az EU) gazdasági életét, a jelen és a jövő termelőeszköz, és munkaerő bázisát, valamint a nemzetet! Ez a rendszer csak a globalista befektetőknek jó. (Ideig-óráig.)
 
- Az állami nyugdíjat az eddigi életkereset és szolgálati idő mellett függővé tesszük:
-------- Jelentős részben (30 %) attól függjön, hogy a nyugdíjas vér szerinti, vagy fogadott gyerekei, unokái mennyi nyugdíjjárulékot fizetnek be az állami nyugdíjalapba. Így ha a gyerek kivándorol, akkor csökken a szülő nyugdíja! Ha állami gondozásban nevelkedett fel a gyerek, akkor nem vehető figyelembe a szülei nyugdíj ellátásánál.
-------- A felnevelt gyerekek Szja befizetéséből 30 %-ot visszakap a nyugdíjazott szülő.
-------- Ha van leszármazott, de az nem fizet legalább a minimálbér után nyugdíjjárulékot, Szja-t, akkor szülőtartás díjat kell vele fizettetni, amit az állam tovább utal a szülőnek, a nyugdíjába beépítve. Ha a leszármazott ezt nem tudja fizetni, az bűncselekmény. Szankcióját lásd a jogrendszer fejezetnél.
-------- Akinek nincs gyereke, (vagy csak kevés, vagy csak rosszul képzett, vagy munkakerülő a gyereke), az elesik a fenti, gyerekhez kapcsolt nyugellátástól, illetve az csak kevés lesz.
 
-A jelenlegi nyugdíjasok nyugdíját is újra kell számolni és a rendszerét módosítani kell a fentiek szerint, mert egyrészt nincs idő és pénz arra, hogy ők még a régit élvezhessék, másrészt igazságtalan volna, hiszen a most nyugdíjas generáció is bűnös (!) a tragikus anyagi, demográfiai, kulturális, morális helyzet kialakulásában.
 
Hozzanak áldozatot a jelenlegi nyugdíjasok is, bármennyire is nehéz volt az aktív életük. Ha nagy a baj, akkor ez a réteg sem vonhatja ki magát a konzekvenciák alól. Erkölcsi kötelesség is a jövő nemzedékét előnyben részesíteni (ha megérdemli!). Nem is olyan régen az eszkimó öregek, akik már nem voltak hasznosak a családjuk számára, kivonultak a hideg éjszakába megfagyni. A hasonló japán öregek kimentek egy elhagyott helyre éhen halni. Ettől messze áll az én elképzelésem, mely szerint a jelenlegi gazdag-nyugdíjasok azzal bűnhődnének, hogy nem dőzsölhetnének a nyugdíjukból. (Színház, kozmetika, fodrász, utazás, nagyvárosi lötyögős jó-élet, stb.)
 
A nagyvárosi nyugdíjasoknak falura kellene költözni, az ott megüresedett házakba, egyszerű, falusi, részben önellátó életet élni, a kisnyugdíjuk kiegészítésére. Felfogható falusi turizmusnak is. Boldog vidéki életben lenne részük. Ezzel segítenénk a falvak megmaradását. Megakadályoznánk a falvak el-slumosodását. A kiköltöztetéshez állami ösztönző rendszert kell kidolgozni. (Az USA nyugdíjasai tömegesen költöznek Floridába. Holland nyugdíjasok költöznek a Dunántúlra. Csak a Magyar nagyvárosi nyugdíjas mozdíthatatlan?)
 
Ha a nyugdíjasok jövedelmét csökkentenénk (különösen a magasabb nyugdíjak esetében), vagy a dolgozói jövedelmekhez viszonyítva kevésbé növelnénk, akkor a nyugdíjas rákényszerülne, hogy összeköltözzön a gyerekeivel. A kényszerű együttélésnek vannak hátrányai, de sok előnye is van. Kevesebb lenne a lakás rezsi költség. Más költségek is jobban megoszlanának. (Pl. Kevesebb tartós fogyasztási cikkre van szükség.) A régi nagycsaládos életformában a nagyszülő szerepe megnő: bekapcsolható a gyereknevelésbe, besegít a háztartási és ház körüli munkákba, átadhatja élettapasztalatait, a szokásokat, a vallást, a hagyományokat, az életstílust, a mentalitást, a hazaszeretetet, a jó erkölcseit. Játszhat az unokával, jó példa lehet az unokának. Időt tud áldozni az unokára. A nyugdíjas lelki békéje is jobb lenne, mert hasznosnak és fontosnak érezné magát. A nagycsaládi együttéléshez általában megvan a nagyméretű ház. Az együttélés konfliktusainak megelőzése végett államilag nagyszülő és szülő képző tanfolyamokat kell szervezni, kötelező beiskolázással.
 
7. A nyugdíjkorhatárt ki kell tolni, addig, amennyire szükséges, akár a halálig, elkerülendő a tömeges idegen betelepítést!
8. A rokkantnyugdíjakat felül kell vizsgálni. Ha átképzéssel bármilyen foglalkozást elláthat, akkor már munkaképesnek kell nyilvánítani, megvonva a rokkantnyugdíjat. A bíráló bizottságok döntéseit más országrészbeliekkel ellenőriztetni kell. A későbbi utólagos felülellenőrzés is szükséges.
 
9. Az Szja rendszerben bevezetendő a családi jövedelemadózás. Így ott lesz több gyerek, ahol az anyagi alapok munkára alapozottan megvannak, és vélhetőleg a mentális környezet is megfelelő. Aki szingli, vagy egykéző, az így sok adót fizetne. A munkakerülők, potyautasok jövedelem híján nem jutnának hozzá az adózási előnyhöz.
A családi jövedelemadózás több variációban is megvalósulhat (de önmagában már nem elég):
--- Legjobb, ha egyszerűen annyi főre osztjuk a család jövedelmét (bevételeit, költségeit), ahány családtag van. Mindegyikük külön adózik.
--- Vagy: Az eltartott gyerekek után a minimálbér kétszerese szerinti összeget adókedvezményként kapjanak a család adózó tagjai, egymás között tetszés szerint megosztva. (Tehát nem adóalap kedvezményként, hanem adókedvezményként!)
 
10. Az öröklési illeték legyen:
--- nulla %, ha három vagy több vér szerinti gyerek az örökös
--- 20 %, ha kettő gyerek az örökös,
--- 30%, ha egy gyerek az örökös.
--- Ha nincs vér szerinti gyerek, akkor 50 %.
Indok: Akinek kevés a gyereke, az a társadalom túléléséhez, a közkiadásokhoz, az alapokhoz nem járult hozzá, elpocsékolta az életét. Nem nevelt dolgos, jól képzett embereket a társadalomnak.
Ld.: A visszafoglalás fejezetben az egyéb megfontolásokat. (A túlzottan nagy vagyonokra sávosan progresszív illeték.)
 
11. A magyar állami gondozottakat lehetőleg valódi családokhoz helyezzék ki. Ha nem lehet, akkor műcsaládokat létesítsenek, családi házas elhelyezéssel. Mindkét esetben a gondozott gyerek maradjon a vér szerinti szülők műfalujában (de legalább azon a településen).
Előnyei: Kevesebben dobják el gyereküket, mert a közösség megvetése jobban érvényesül, ha a gyereket és a szülőjét gyakran látják. A szülői ösztön is könnyebben feléled, ha a gyerek közel van. A gyerek rokonságának, nemzetségének lelkiismerete is hamarabb felébred, és esetleg örökbe fogadják a szülője által eldobott, vagy az elárvult gyereket. Ilyen viszonyok közepette a gyerekvállalásra felelősségteljesebben szánnák el magukat a potenciális szülők.
 
12. Miért erőltetjük, a potyautasok saját ház vásárlását? (5 millió alap-támogatás, telep felszámolási támogatás, első lakáshoz jutási támogatás, önkormányzati támogatások, szociálpolitikai lakástámogatás a gyerekek után.) Ezzel a vidéki, kistelepülési szegénylétüket konzerváljuk! Ráadásul ez igazságtalan, a tanult, dolgos emberek szemszögéből nézve.
Fél-Európa bérlakásban lakik! Szétszórva, Budapesten kellene bérlakásokat adni nekik, magántulajdonú, vagy önkormányzati tulajdonú házakban. (A belvárostól a Rózsadombig szétszórtan.) Az ottani liberális lakók szívesen fogadnák őket! A gazdag Budapest a liberális vezetésével bőkezűen adna bérleti díj és rezsiköltség támogatást részükre, ha nincs munkájuk. Így megtörne a generációs lánc, tehát a rossz szocializáció, a tanulatlanság, a munkátlanság, a gyerekre alapozott megélhetés, stb. Könnyebben integrálódnának, mint most. A teleplakók is ugyanarra a jó-rossz sorsra jutnának, mint a nagyvárosi magyarok. A nagyvárosi magyarok is megtapasztalnák ugyanazt a feszültséget, mint most a vidékiek.
 
13. Az egészségbiztosítás szervezete:
--- Állam (minisztérium) szerepe: törvény előkészítés, koordinálás.
--- Betegbiztosító: Maradjon központosított, állami tulajdonú, minisztériumi felügyelettel, nonprofit alapon. Az állami mellett 100 %-ban hazai magánszemély tulajdonú betegbiztosítók is működhetnek, országos hatáskörrel, (mint pl. a telefontársaságok), de csak nonprofit módon, szigorú biztosítotti és állami ellenőrzés mellett, garanciákkal. Egymás konkurenciái lehetnek.
--- Egészségügyi intézmények: A jelenlegiek legyenek nonprofit vállalkozások. Új, profitérdekeltségűeket párhuzamosan se engedélyezzenek, mert azok úgyis a többiek fejére nőnek, mindenféle trükkel, törvénytelenséggel. Bevételük a társadalombiztosítástól származhat. Az eddigi volumen finanszírozás (kezelt betegségekre, illetve a beteglétszámra kialakított térítési normák) helyett jobbat kell kitalálni, tehát ami ösztönzi őket a minőségi ellátásra is, de a takarékos, ésszerű működésre is. Például: a megtakarítás a kórházé legyen, amit tárgyi eszköz beszerzésre, működési költségekre, orvos és ápoló munkabérre költhetnek.
Az egészségügyi dolgozók bére megnőhet, ha a nonprofit intézmények versengenek egymással. A verseny a profitnélküliség ellenére is működne, mert aki több beteget tud magához vonzani, az több munkát, magasabb béreket adhat dolgozóinak.
 
14. A munkáltatói járulékokat be kellene bruttósítani a dolgozók bérébe, és ezután minden járulékot csak a bérből levonással kapna meg az Apeh, illetve rajta keresztül az egészségbiztosítók és a nyugdíjbiztosítók. Egyszerűsítené a rendszert.
 
15. Az egészségbiztosítási járulékot (amit tehát a munkáltatók helyett is a dolgozók fizetnek) differenciálni kell az egyes emberek életmódja alapján! Az embereknek évente kötelező egészség és edzettség felmérésre járni. Az itt, pontszámrendszer szerint elért pontszám alapján kellene megállapítani a járulék százalékot, és egy differenciált minimum járulékösszeget. Erő és állóképesség tesztelő állapotfelmérés kell. Választható sportágak legyenek. Pl.: Erőfelméréshez: súlyemelés, súlycipelés, fekvőtámasz, felülés, evezőpad, kondigép. Állóképesség felméréshez: futás, kerékpározás, úszás, elliptikus tréner. Testzsír százalékot kell mérni, ami alapján jutalompontok, vagy pontlevonás jár. A káros szenvedélyek gyakorlóitól jelentős pontlevonás (vérvizsgálat alapján): dohányzás, alkoholizmus, drogozás. A veszélyes extrém sportok és technikai sportok gyakorlóitól pontlevonás. (Motoros akrobatika, autó- és motorsport, bázisugrók, gördeszkások, stb.). Akik a közösségre veszélyes betegségeiket nem kezeltetik, azoktól jelentős pontlevonás. (Pl.: TBC, AIDS, gombás köröm vagy bőr, szemölcs, tyúkszem, helikobakter pilori, chlamidia pneumónia, hepatitisz.) Akinek a fogsora nem karbantartott, attól pontlevonás. A felméréseknél, illetve a járulék megállapításnál az életkort nem kell figyelembe venni, mert az idősebb korosztálynak elvileg több a fizetése, a felhalmozott vagyona, a szabadideje. A testkultúra klubokba, táncklubokba, táplálkozás klubokba, életmód klubokba járók plusz pontot kapjanak. A kulturális klubokba, olvasókörökbe, szellemi műhelyekbe járók úgyszintén, mivel a fizikai jó-léthez előbb agyilag kell felkészülni.
Mindez utópia? Észtország valami hasonlót működtet! Az USA magánbiztosítók is differenciálnak!
 
Az állapotfelmérések mellett kell a prevenció is. Ezt a társadalombiztosító finanszírozza, szervezze, ösztönözze. Módszertana kidolgozandó. A megvalósításhoz aktivizálni kell a körzeti és a szakorvosokat, és a lakosságot is. Az állapotfelmérés visszatükrözi az emberek életmódjában, munkavégzési jellemzőiben, káros szenvedélyeikben fennálló nagy különbségeket. Megmutatja, hogy kinek miben kell változtatni, cselekedni.
 
16. Mivel tragikus a népesedési helyzet, és ez minden más bajunkra kihat, ezért megfontolandó a következő gondolatmenet is:
- A nők alapvetően a gyerek-szülésre és a közösség fenntartására rendeltettek. Ez a nők nagy személyes genetikai és evolúciós előnye a férfiakkal szemben. A társadalom érdekében is ez az első számú feladatuk 18-40 éves kor között. A magyar nemzet megtartása mellett ismét tele kell szülni országunkat, a Kárpát medencét (és Európát).
- Mindent visszább kell építeni, ami a nőket elvonja a szüléstől. Mivel így a férfiakra nagyobb teher hárul az anyagiak előteremtésében, ezért a nem érték-előállító foglalkozásokat minimalizálni kell. Ld. a Gazdaságirányítás fejezetet. (Adminisztráció, közigazgatás, konfekcióipar, stb.)
- Valójában a gyerekneveléssel jól párosíthatók hagyományos női foglalatosságok, tehát nem biztos, hogy a társadalmi össztermék előállítás, a népesség összes hasznossága csökkenne. Az emberek többségének falun és kisvárosban kellene élnie. (Lásd: a Műfalvak, és a Nagyvárosok fejezetet.) Ilyen helyzetben a nők az önellátó életvitelben tudnának szorgoskodni. (Kert, háziállatok, főzés, befőzés, a család ellátása, a családi élet szervezése, nevelés erkölcsileg, érzelmileg, családi pszichológiai feladatok, ügyintézés, szülőápolás, mezőgazdasági kampánymunkák.) A kulturális értékeink megőrzése és gyarapítása is könnyebb volna: hagyományápolás, ünnepek megtöltése tartalommal, melegséggel, élménnyel. A családi élet harmonizálása is megvalósulna: a családi tűzhely összetartó ereje, házi muzsikálás, beszélgetés, vendégvárás. A közösségek is újjáélednének: énekkar, daltanulás, fitnesz klub, olvasókör, néptánc, társastánc, stb.
Mindez látszólag visszavetné a női egyenjogúságot. Valójában nő-felszabadítás volna, hiszen a fenti feladatok egy részét jelenleg is muszáj elvégezniük második műszakban, stresszesen, élvezet nélkül.
- A nők hasznossága fokozódna. Egy tintanyaló adminisztrátori munka, vagy egy futószalag munka felemelőbb és élvezetesebb volna, mint a saját gyerekek szülése és felnevelése? Mások kölykeinek nevelése az óvodában, iskolában, vagy orvosi ellátásuk, és egyebek jobb, mint a saját gyerekekkel foglalkozni?
- Megfontolandó, hogy nő felsőfokú ingyenes képzésre csak 5 saját gyerek szülése után mehessen. Vagy szerződéssel vállalhatja 5 gyerek szülését, és így mellettük levelező tagozatra járhat. Az egy év alatt összegyűjtendő kreditpont számot nem kell előírni, tehát a saját időbeosztásuk szerint, a nappalisoknál lassabb tempóban végezhetnék el az iskolát. (Így nem helyezhetnék a gyerek elé a karriert.) Ha egy nő rajta kívülálló egészségügyi okból nem tud szülni, akkor ingyen tanulhat felsőfokon, akár nappalin is. A nemek szerinti megkülönböztetés jelenleg alkotmánysértő. De: a férfiak háborúba küldése nem sérti a nemek egyenlőségét? Ne legyünk a régi, rossz ideológiák rabjai.
- Ezer éveken át a férfiak életüket és vérüket adták a hazáért. Most a nőkön a sor. Még életüket sem kell adniuk, csupán új életeket kellene adniuk a hazának. Régen a nők a szüléssel, a gyermekágyi lázzal életüket kockáztatták. Mégis vállalták. (Nem volt szükségszerű, hiszen akkoriban is voltak egykéző vidékek és családok.) Most kicsi a szülési kockázat.
- Régen tehát a nők életüket, vérüket és bérüket áldozták a családért, a hazáért. Most csak a kényelmüket, a könnyű életüket kellene feláldozni, de csak látszólag, mivel a többgyerekes élet részmunkaidőben, vagy háztartásbeliként sokkal kényelmesebb és boldogítóbb, mint a mostanában jellemző női életpálya. Különösen, ha a nő elvárhatóan művelt is a gyerekközpontú életformához!!! A háztartás gépesítése még könnyebbé teszi a gyerekvállalást a régi időkhöz képest.
 
- Előnyök: Demográfiai probléma megoldódna. Így a gazdasági alapprobléma (minőségi munkaerő hiánya) is oldódna. Nyugdíjrendszer, egészségügyi rendszer válsága is megszűnne. A férfiak pszichológiai bajai és egészségügyi problémái is enyhülnének. (Ld.: Dr. Bene Éva: Emancipációs bumeráng c. könyvét.) A nők pszichológiai bajai is oldódnának. (Gyerektelenség, kilátástalanság, stressz.) A nők a tevékeny, fizikailag is aktív életükkel megelőzhetik az egészségromlást, a csontritkulást, a mozgásszervi betegségeiket, az elsatnyulást. A nők, a férfiak és a gyerekek pszichoszomatikus betegségei is megritkulnának. (asztma, gyomorfekély, szív és érrendszeri betegségek, bőrbetegségek, daganatos betegségek, stb. Pszichológiai alapon fejlődik ki a mikrobiológiai betegség is.) Ld. Dr. Kopp Mária könyveit. Mit ér a jelenlegi két-keresős családmodell, ha mellette kipusztulnak közösségeink, és nem lesznek leszármazottaink.
 
17. A nők részmunkaidős foglalkoztatása előnyös volna: Pl.: maximum havi 90 óra, megállapodás szerinti elosztásban. Akkor is, ha nincs még gyerekük. Ezáltal a gyerektelenek könnyebben elszánnák magukat a házasságra, és a gyerekvállalásra. Könnyítés: aki már szült 3 gyereket, annál a havi maximális munkaidő 120 órára növelhető. Ahhoz, hogy ez működjön, törvényben kellene szabályozni.
 
18. Amíg ilyen sok a szingli nő, addig propagálni és ösztönözni kellene a nők házasságon kívüli gyerekvállalását is. Feltétele: kötelező a szüleivel egy háztartásban élni. (Esetleg egy házban, vagy közvetlen szomszédságukban.) Ezáltal kevesebb teher szakadna az anyára, így akár több gyereket is vállalhatna. A gyerek(ek) pszichológiai fejlődéséhez is fontos az apa pótlása a nagyapa részéről.
 
19. Az új rendszerben a nők lennének a várható összeomlás túlélő szakértői és letéteményesei. (Önellátásban, népességmegtartásban, önművelésben, önszórakoztatásban.) Ehhez szervezett segítség is kell: törvénymódosítások, klub hálózat, műfalu, oktatás, stb.
 
20. Mindez utópia? Inkább lehetőség a most folyó 3. világháború körülményei közepette, a kollektív és egyéni pusztulás, az üldöztetés kivédésére. Pusztulás, avagy radikális reformok. Műhelymunka kell, majd tömegtájékoztatás és népszavazások sokasága.
 
21. Más országok példái a felelős gyerekvállalás fokozására:
- Franciaország: Családi adózás, ahol egy gyerek két felnőttnek számít. A harmadik gyerek születését nagyon támogatják. (Az elsőt és másodikat kevésbé, de azokat a családok bevállalják, hogy legyen harmadik.)
- Németország: A férj és a feleség jövedelmét összevontan (átlagolva) adóztatják, így alacsonyabb adósávba kerülnek. A feleség gyakran otthon marad, vagy részmunkaidőt vállal, amíg kicsi a gyerek.
- Egyes országokban negatív adó a gyereket vállaló anyánál.
- Mexikó: vállalkozásnak fogja fel a családot. Így az adóztatásakor az összes családi bevételből levonatja a család összes költségét, beleértve a magáncélú fogyasztást is. A maradó jövedelmen osztozik az állam és a család.
 c-3. A reformok következményei:
- Az ellátó rendszerek reformjára javasolt új rendszer megoldaná a következő problémákat:
	- demográfiai helyzet, magyarok kivándorlása,
	- munkaerőhiány a későbbiekben,
	- állami nyugdíjalap fizetésképtelensége,
	- az állami költségvetési hiány jelentős része,
	- az állam, a vállalkozások és a lakosság eladósodottsága,
	- az állami gondozásba kerülés alap okainak jelentős része,
	- nőne az örökbefogadási hajlandóság,
- tőke kivonás az országból, (részmegoldás) stb.
- A bűnözés, és annak kiváltó okai visszaszorulnának.
- A legfontosabb termelőerő, a minőségi magyar élőmunkaerő rendelkezésre állna.
 
- Az állam, a vállalkozások és a lakosság tragikusan eladósodott. Emiatt a bevételének jelentős hányada elmegy tőke és kamat törlesztésre. Gyorsan ki kell ebből lábalni, mert a maradék vagyonunk, versenyképességünk is elvész, mi is belepusztulunk! A megoldás egyik fontos eszköze lehet a szakképző lakóparkok létesítése. Ld. a Szakképző lakóparkok fejezetnél. A nagy ellátó rendszerek radikális reformja által megtakarított pénz részben a gyors hiteltörlesztésre is szolgálhat.
Éppen emiatt lehet a reformokhoz megnyerni a külföldi pénzügyi vállalkozásokat, a külföldi befektetőket, és rajtuk keresztül a külföldi politikai erőket is !!!!
6.5. A nemzetségi rendszer:
- A honfoglalás-kor előtti időkben is bevált nemzetségi rendszert fel kell éleszteni.
- Polgári jogi szerződéssel kellene ezeket stabillá tenni. (Mivel a szokásjog már nem működteti.) A nemzetség döntési joga kétszintű lehet: első az öregek (60 - 70 év közöttiek) tanácsa által választott korhatár nélküli bölcsek tanácsa, második a virilisták, tehát a vagyont adományozók tanácsa.
Cél, feladat:
	- Mini egészségbiztosító közösség, illetve kiegészítése az országosnak.
	- Mini nyugdíjbiztosító közösség, illetve kiegészítés.
	- Mini munkanélküli ellátás, illetve kiegészítés. Munkalehetőség keresés, közvetítés.
	- Mini kárbiztosítás, illetve kiegészítés.
	- Gyed, Gyes helyett is ez működne.
- A családtervezésre is befolyással lenne a nemzetségben a “bölcsek tanácsa”. Tilthat, kötelezhet gyerekvállalást. (Szempontok: tehetség, örökletes súlyos betegség, testi és lelki egészség, természetes szépség [kozmetikus és fodrász nélkül], harmónia, stb.)
- A bölcsek tanácsa döntései ellen nincs fellebbviteli fórum. Ha a tag nem fogadja el, akkor kizáratik a nemzetségből, így elesik annak minden előnyétől.
- Minta szerződéseket, és íratlan normarendszert kell készíteni a nemzetségeknek.
- A nemzetségek összetársulhatnak a fenti célok megvalósítása érdekében.
- A teljesen egyedülállók bejelentkezhetnek valamelyik nemzetséghez, a kölcsönös előnyök mérlegelésével pártoló tagnak. (Tagdíjat fizethet, halálakor az ingatlanai a nemzetségre szállhatnak, stb. Nem a Hild-re, nem az egyke gyerekére, nem a hitelező bankra. Nem a lakásmaffiának adja el kényszer-szerződéssel.)
- A nemzetségi rendszert a nagy ellátó rendszerek mellett párhuzamosan kell működtetni addig, amíg azok fenntarthatóak, illetve amíg ezek meg nem erősödnek.
- A nemzetség a magyarok migrációját is korlátozhatja. A jól képzetteket, a jó munkaerőket nem engedi kivándorolni, mert akkor a nemzetség fontos befizető támaszt veszít. Legfeljebb időlegesen engedi ki, pénz hazautalással. (Mint a Török vendégmunkásoknál.)
- Ez a közösségi forma visszanyerné régi funkcióit, nagy megbecsülése lenne. A nem kívánatos embereket nem engednék be a nemzetségbe. A munkakerülőket a nemzetség munkára kényszerítené.
 
- A nemzetségi rendszer mellett fel kell éleszteni akár még a törzsi rendszert is! Az újgyarmatosítóknak máshol sok fejtörést okoz a törzsi rendszer. Tehát sok előnye lehet. (Hátránya lehet a klánok túlerősödése az állammal szemben, tehát ezt ki kell védeni a rendszerbe beépített biztosítékokkal.)
 
- Érdemes megfontolni, hogy a polgári jogi szerződéssel is megalapozott ősi “Székely (Magyar) rendtartás” szerinti életformát választva a helyi kisközösség oldja meg a tized, a tizedek közösségéből összeálló falu, és a falvak szövetségéből álló székek lakosságának gazdasági, biztosítási, banki, foglalkoztatási, marketing, jogszolgáltatási, rendfenntartási, életviteli, és sok egyéb igényét. Ld. Függeléket.
6.6. Szakképző lakóparkok:
a./ Kiknek, milyen céllal:
- Képző-foglalkoztató szakképző lakóparkok kellenek, a rászoruló állampolgáraink megsegítése végett. Menekülési útként. Kitörési lehetőségként. Ne hagyjuk sorsukra az elszegényedetteket, a lecsúszottakat, az önsors-rontókat, a szenvedélybetegeket. Államilag is szervezett, hatásos megoldások kellenek. Alibi rendszerekkel, karitatív szervezetekkel, jótékonykodással, alapítványokkal, adománygyűjtéssel nem lehetünk eredményesek. Gyorsan, és száz százalékig kell megoldani a problémákat. Ha az egyén nem képes segíteni magán, akkor állami beavatkozás kell, akár az egyéni jogok szűkítése árán is. Az 1960-as években is tudtak felnőttképzési kampányokat szervezni. (Alapfokon, középfokon tömeges esti tagozatos képzés. Tanyasi kollégiumok.)
- Ne szaporítsuk a nyomurúságot, a szegénységet, a rossz szocializációt, a bűnözést, a munkakerülést.
- Cél: jól járjon mindenki: a jelenleg a társadalom peremén élők, a leszakadó rétegek, a lumpenek, a potyautasok, a migránsok, az őslakosok, az elit rétegek is.
- Ahogy a Korán írja: “Ne halat adj az éhezőnek, hanem hálót!”
 
b./ Hogyan:
Állami és magántulajdonú szakképző lakóparkok létesítendők. Nemenként, korcsoportonként, etnikumonként elkülönített lakóparkok kellenek, az együttélési konfliktusok megelőzése, és a hatékony képzés végett.
A szakképzés mellett át kell formálni az embereket (újra szocializálás), életképessé, önfenntartóvá kell tenni őket: mentalitás, munkaszeretet, szakképzés, erkölcsök, műveltség, közösségi szellem, családtervezés, viselkedéskultúra, vallás, stb.
A szocializációs színhelyek: család, iskola, munkahely. Jelentős társadalmi rétegeknek egyik sem elfogadott. A hiányos, a rossz szocializáció pótlását is ellátná a szakképző lakópark. Amíg az újra-szocializálásra nem kerül sor, addig feneketlen kútba dobálja a társadalom a pénzét, idejét, türelmét, toleranciáját.
 
- Szakképző lakóparki élet: 4 óra tanulás. Napi 8 óra hasznos munka. (gyakorlati foglalkozás)
- Ellátás számlázva, a számlatartozás hitelszámlán gyűlik. (élelem, szállás, ruha, tv, mozi, büfé, képzési költségek, lányok, stb.)
- A szakképző lakóparkban végzett munka bére: a foglalkoztató cégénél az azonos teljesítményt nyújtók bérének 80 %-a, hogy a vállalkozás érdekelt legyen. Ha kell, akkor a kínai bérekig le kell menni, és akkor biztosan lesz befektető.) A kereset megmaradó része csak távozáskor fizethető ki, kamattal, mivel amúgy elfolyna italra, egyebekre.
- Angol, francia, és más, (a potenciális munkaerő-kereső államnak megfelelő) nyelvet is tanítani kell!
- A szakképző lakóparkok ne álljanak őrizet alatt, mert aki otthagyja, azt a műfalvak a lakónyilvántartással gyorsan kiszűrik, és visszairányítják.
- A szakképző lakóparkokat be kell keríteni, behatolók ellen kell őrizni.
Kijárás nincs. Így elejét vehetjük a bűnelkövetésnek, a drogokra, alkoholra visszaszokásnak.
 
- Szakképző lakópark olcsón létesíthető: Használaton kívüli gyárcsarnokokban, magtárban, (légfűtéssel), falusi iskolákban, laktanyákban, tömblakásokban. Vagy a beiskolázottak építsék fel, előre gyártott elemekből, később szétszedhető módon.
- Gyerekeiket gyermeknevelő szakképző lakóparkokba kell telepíteni, ahol őket jól kell szocializálni, szakmára kell képezni, nyelvet kell tanítani.
 
c./ A kiképzés után:
- A magyarok csak stabil munkahely szerzése esetén távozhatnak.
Vagy: ha valakinek nem tetszik, az meghatározott tréning időszak után átmehet a natúra lakóparkok valamelyikébe.
A szakképző lakóparkokból a nem magyarok csak végleges külföldre távozással kerülhetnek ki. (Beszivárgottak, gazdasági menekültek, menedékjogosok. Migránsok.)
 
- A potenciális befogadó országok (Kanada, stb.) igényei szerint kell kiképezni azokat az embereket, akik hazánkban nem tudtak, vagy nem akartak beilleszkedni, kitaszítottak, tartósan nem kívánatosak, nem tart rájuk igényt a társadalom. Segítsünk rajtuk. (Szakmunkásképzés gyorsított képzéssel, csak a gyakorlatias, a potenciális fogadó cégeknek fontos szakismeretekre koncentrálva, plusz nyelvtanítás.) Kanada várja a betelepülőket, pl.: Edmontonba, olajkitermeléshez. Előny: lakatos, hegesztő, esztergályos szakmunkás. Aki most turistaként bárhonnan oda megy, azt vagy hazaküldik, vagy kitoloncolják állami pénzen. Utóbbi esetben később nem mehet vissza. Munkavállaláshoz kell a Magyarországi Kanadai nagykövetségtől munkavállalási engedély. Letelepedési engedélyt adnak, a feltételek teljesítése esetén. Ez a lehetőség 4-5 év múlva, (a tartós válság miatt) örökre be fog zárulni!
A külföldiekkel a kapcsolatfelvétel, a kiközvetítés segítése, és a kiutaztatás állami finanszírozással történjen. (Az állam fizethet önkormányzati ügyintézőt, ügyvédi irodákat, utazási irodákat, alapítványokat, nonprofit szervezeteket, akik felelősséggel tartoznak a sikerért. Nem úgy, mint most, amikor sokan a bizonytalanságba mennek ki.)
 
d./ A nyugdíjalapok visszaszerzése után az állam, vagy az állam cégei létesíthetnek munkahelyeket a világ más részein, profitszerzési, vagy humanitárius jelszóval. Pl.: Kanada, Afrika, Afganisztán, India, Ausztrália. Munkahelyteremtés, feldolgozó-ipar fejlesztése, kitermelőipar, infrastruktúra kiépítés, közigazgatás kiépítése, stb. célterületeken. Segély-akciók helyett is ezt kellene csinálni. Minden ország szívesen fogadna adófizető cégeket.
- Ezekben a cégekben 51 % magyar állami tulajdon legyen, közvetlenül, vagy közvetetten. A menedzsment lehet a magántulajdonos részéről.
- Ezekbe a cégekbe szakmunkás törzsmunkaerő címen tartós kiküldetésbe oda kell vinni a szakképző lakóparkjainkban kiképzett, betanított embereket. (kb. 70 % tőlünk, 30 % helybeli.)
- A cégek koncessziókat is szerezhetnének, nyersanyag kitermelésre, magyar késztermék vásárlására, egyebekre, így üzleti hasznunk, és nyersanyag-forrásunk is keletkezne.
- Munkaigényes termelést is lehet ott honosítani. Pl.: Konfekcióipar.
 
e./ Idézet: “Nemzetközi viszonyok” fejezetben az “Ajánlásaim az EU-nak” első része:
Az EU-nak is ajánlani kell a Szakképző lakópark fejezetben leírt képzési-foglalkoztatási konstrukciót, az ott lévő migránsok visszatelepítésére. (A szegény országok segélyezése, a migránsok szociális, egészségügyi, oktatási ellátása, a drága határőrizet megtakarításai bőven fedeznék ezeket az akciókat. Hal helyett hálót adnának a szegény országoknak, és a további migrációt megelőznék!
- Első ütemben a munkaerőt mozgatnák, második ütemben családegyesítés jelszóval a családját. A migránsok származási országa szerint célszerű szervezni a befektetést. Először munkaerőt kell toborozni, velük kiviteleztetni a beruházást, az ipartelepítést, majd velük kell üzemeltetni.
- Visszatelepítendők: Muzulmánok (Arab, Török, Perzsa), Hinduk, feketék, sárgák.
Néhány demográfiai adat:
--- Nyugat-Európában 2005-ben 25 millió muzulmán élt. Már ekkor 3.000 mecsetük volt.
- Fizessenek a gazdag országok a szebb jövőért, mivel elbaltázták a betelepítést. Kína, India helyett is a migránsok országaiba kell irányítani a magánbefektetőket. A munkaerő képzettségéről a fentebb írt szakképző lakóparkos képzéssel gondoskodjanak.
 - Az EU országok őslakosai elől nem vennék el a munkalehetőséget az olcsó bérű bevándorlók!
- A szegény országok adóbevételhez, fejlettebb termelési kultúrához, infrastruktúrához jutnának, az emberek jobban élnének, a társadalmi feszültségek csökkennének.
- A migránsok beilleszkedési gondjai megoldódnának. A befogadó őslakóké úgyszintén. A migránsok otthon hazájuk elitjévé válnának, most viszont leginkább csak megtűrt utolsók. Otthon stabil lenne a munkahelyük.
- Az EU nagytőkések (és a kisrészvényesek) is jól járnának:
- A profit nem csökkenne. Csupán csak nem a saját országból, és nem Kínából származna, hanem a volt migránsok országaiból.
- A gazdagok nem kényszerülnének a lepusztuló társadalom luxus-gettóiba. (Lakópark, páncélozott gépkocsik, toronyházak.)
- A bűnözés visszaszorulna, ennek költségeit megtakarítanák, javulna a közbiztonság.
- A fegyverkezést lejjebb lehetne szorítani, ha csökkenne a szegény - gazdag országok fejlettségbeli különbsége, és így a feszültség.
- Takarékosabb állami gépezet: Kevesebb rendőr, katona, szociális munkás, adminisztráció, börtön kellene.
- Több őslakos mehet az érték-előállító, és szolgáltató ágazatokba, több lehet a szabadidő, csökkenne a zsúfoltság, a környezetterhelés, javulna a közhangulat.
 
f./ Széles Gábor a 2008. évben kidolgozott programjában a munkakerülőket, iskolakerülőket, segélyen élőket földjuttatással földművessé kívánja tenni. Ez nem igazi segítség. Ezzel folytatnák az évszázados hagyományt, mely szerint ezek a rétegek a vidéki lakosságon élősködtek. Néha dolgozgattak, de mellette ügyeskedtek, loptak, csaltak. Most ezt az állapotot, a szegénysorsukat tartósítanák.
Szerintem: ha a fenti kiképzés után nem találnak nekik jól fizető munkát külföldön, akkor átmenetileg adjanak kisbérű munkát belföldi ipari üzemekben. Költöztessék őket a nagyvárosok lakótelepeire. Ha földművelővé tennék őket, akkor még nagyobb késztetést, esélyt, eszközöket kapnának a lopáshoz, rabláshoz. Ráadásul “földművelőként” (a szegényes önellátási képességükkel) a szegény-sorsúak reprodukciója is fokozódik, és az igazi kitörési lehetőségtől elzárják őket!
6.7. Natúra lakóparkok:
a. Kiknek, miért kell:
Hasznos lenne ilyenhez juttatni azokat, akik rászorulnak, vagy ilyen életformára vágynak, de csak azokat, akik nem bűnözők.
 
Az állam viselkedjen felelősen, cselekvően állampolgáraival szemben. Azokkal is, akik önmaguk nem felelősségteljesek. Teremtse meg azok életfeltételeit is, akik nem tudják, vagy nem akarják maguknak a maguk erejéből megteremteni. (Egészségügy, tanulás, képzés, munka a szakképző lakóparkokban. Ha ez sem segít, akkor adjon lehetőséget natúra lakóparkban élni.
Az állam ezt az olcsó, hatékony probléma megoldási lehetőséget nem hagyhatja ki. Orvosolhatja, megelőzheti a devianciákat, bűnmegelőzés, szociális védőháló, integrációs iskola, városkép, munkaerőhiány, munkaerő felesleg, képzetlenség, műveletlenség, szocializációs bajok.
 
Menekülési út legyen a zsákutcába, válsághelyzetbe került embereknek, átmeneti időre, vagy hosszabb távra. A társadalom nyújtson segítséget azoknak, akik nyomorúságos anyagi, testi, lelki, erkölcsi állapotban vannak. Sokkal kevesebb öngyilkos lenne.
 
Akik közösségi életre vágynak, azoknak is kapóra jöhet a lakóparki minőségi élet.
 
Hajléktalanok, szenvedélybetegek mentsvára, szanatóriuma lehet. Világgá ment gyerekek is révbe érhetnek. (Van 30 ezer hajléktalanunk, egy millió alkoholistánk. Sok a drogos. Országunkban 200 ezer ember nem érhető el a lakcímnyilvántartó szerinti címén.) Dobjunk mentőövet nekik.
 
Aki nem tud, vagy nem akar bekerülni a szakképző lakóparkokba, vagy alkalmatlanság miatt nem veszik fel, vagy érdemtelenség miatt onnan kiejtik, azok is jöhetnek ide. (Vagy próbáljanak szerencsét a világ más tájain.)
 
Javaslom, hogy ezentúl az igazoltató rendőr kérje bemutatni a személyi igazolványhoz a vállalkozói igazolványt, vagy az alkalmazotti igazolványt vagy a munkaközvetítő iroda igazolását. Ha nincs, akkor az illető közveszélyes munkakerülő, azaz: kmk-s.
A munkaközvetítő iroda által felajánlott munkát kötelező elfogadni, ha előtte 6 hónapig sikertelenül válogatott a felkínált munkalehetőségek között az illető. A munka nem lehet szégyen, akármi legyen is az, és akármilyen magas végzettsége van a munkát keresőnek. Ha így sem tud munkát találni, akkor következzen a szakképző (átképző) lakópark, vagy a natúra lakópark.
 
További lakója lehet: Aki nem kíván, vagy nem tud társadalmunkba integrálódni, asszimilálódni, azt ne erőltessük erre. Pláne, ha ez eddig sikertelen volt, az együttműködés hiánya miatt. (Tanulás, munka, erkölcs, családtervezés, stb.) Aki tanulási és munka-lehetőségek mellett sem képes, vagy nem akar öngondoskodóvá válni, annak is ideális hely az ilyen lakópark.
 
Ne szórjuk a fentieknek a társadalom pénzét, ingyenes szolgáltatásait. (Iskoláztatás, minimál-nyugdíj, segély, saját lakáshoz juttatás, egészségügyi ellátás, gyógyszer-támogatás, családsegítők ruha, élelem juttatásai, stb.)
Az elmúlt évtizedek bizonyítják, hogy a fenti pénz-támogatások hiábavalóak voltak. Nem akartak, így nem tudtak saját lábra állni, integrálódni.
Természetben kell őket támogatni, hogy megvalósuljon a támogatási cél.
 
Ezen kívül át kell formálni az embereket (újra szocializálás), életképessé, önfenntartóvá kell tenni őket: Felelősségteljes életszemlélet, egészséges mentalitás, munkaszeretet, szakképzés, erkölcsök, műveltség, közösségi szellem, családtervezés, viselkedéskultúra, vallás, stb. Ez nem lehetetlen. Felnőtteket is hatékonyan átformál az USA hadserege, a Francia Idegenlégió, a Vietnámi átnevelő táborok a háború után. A rendszerváltást követő magyar média is sikeres átformálónak bizonyult.
A szocializációs színhelyek: család, iskola, munkahely. Jelentős társadalmi rétegeknek egyik sem elfogadott. A hiányos, a rossz szocializáció pótlását is ellátná a natúra lakópark. Amíg az újra-szocializálásra nem kerül sor, addig feneketlen kútba dobálja a társadalom a pénzét, idejét, türelmét, toleranciáját.
 
Ne engedjük a társadalmon élősködést. Emberi jogaikban ne erőszakoljuk meg őket.
Felkínálandó lehetőségként a natúra lakóparkban folyó életforma. Aki nem vállalja, attól minden ingyen ellátás, minden támogatás megvonandó, mivel a társadalom többi tagja sem kapja ingyen. Ha az érintett embereknek ez nem tetszik akkor “el lehet menni”, ahogy Gyurcsány Ferenc miniszterelnökünk mondta. (Jelenleg a diplomások, szakmunkások távoznak tömegesen.)
 
A pénzbeli támogatás elfolyik (Uzsorások zsebébe, italra, plazma-tv-re, stb.).
Natúra lakóparkban, természetben kell támogatni, őket, de úgy, hogy eredménye legyen.
Az anyagi támogatás olcsón megúszható, mert a lakópark alapvetően önellátó, önfenntartó lehet (a feleslegeik értékesítésével).
Ráadásként a lakópark nemcsak anyagi támogatást nyújtson, hanem közösséget építsen, jó közösségi életminőséget biztosítson. A közösség tagjai egymásra is pozitív hatással lesznek. (Ellentétben a mostani börtönökkel.) Így az egyén nevelése, emberi, szakmai pozitív átformálása remélhető. (Lelki, érzelmi, értelmi áthangolás!)
 
Ha a fenti deviáns elemek nem integrálódnak, nem asszimilálódnak, sőt egyre tömegesebbé válnak, akkor lényegében leigázzák a dolgos, tisztességes embereket. Ebből következően utóbbiaknak addig kell az előbbieket megkülönböztetni, visszaszorítani, amíg lehetséges. Már csak néhány év van rá, de erőtlenségüket, megosztottságukat, megfélemlítettségüket nézve egyre reménytelenebb a helyzet.
Aki a jelenlegi szociális védőhálót foltozgatja, erőlteti, az csak fokozza a bajt, előkészíti a közeljövő lázadásait, polgárháborúját. Nem jogvédő, hanem jogfosztó és pusztító.
 
“Az utca embere hálózat” szociális bérlakás hálózatot akar csináltatni az állammal. Szerintem ez nem jó ötlet, mert az elmúlt évtizedekben a lecsúszott, antiszociális, munkátlan, tanulatlan rétegek önálló lakáshoz juttatása is zsákutcának bizonyult. Az ilyen emberek lakáshoz juttatása mellett legalább annyira fontos volna a lelki támasz, az életük megszervezése (mivel ők nem képesek rá), közösség építés, egészségvédelem, szenvedélybetegségektől mentesítés, stb.
 
Csepeli György szociálpszichológus, 2008.11.26. Hír Tv, Iskolapélda: A társadalom nagy szegmenseiben nincs meg az akarás! Az emberek nem kíváncsiak. A mai világ öl, butít, nyomorba dönt. (fogyasztói társadalom, kereskedelmi tv-k, stb.)
 
b./ A natúra lakóparkok jellemzői: egészségügyi alap ellátás fizetség, vagy a fizetett társadalombiztosítás ellenében lehetséges! Szigorú fogamzásgátlás, gyerektelenség vállalása kötelező. Ne szaporítsuk a szerencsétlenséget! Vagy: nemenkénti elkülönítés, ami a konfliktusokat is mérsékli. (Utalok a kutatásokkal igazolt tapasztalatra: A fiúiskolákban, lányiskolákban jó az együttműködés, egészséges a személyiségfejlődés, szemben a koedukált iskolákban a fiúk (és lányok) agresszivitásával.) Nemenkénti elkülönítés esetén az alkalmi koedukált szórakozást, (beleértve a testi együttlétet is) lehetővé kell tenni. Jó fegyelmező eszköz, ha valakitől ezt ideiglenesen megvonják. Az etnikumonkénti elkülönítés indokolt, az együttélési konfliktusok megelőzése végett.
A natúra lakóparkok ne álljanak őrizet alatt, mert aki otthagyja, azt a műfalvak a lakónyilvántartással gyorsan kiszűrik, és visszairányítják.
A natúra lakóparkokat be kell keríteni, behatolók ellen őrizni kell.
Kijárás nincs. Így elejét vehetjük a bűnelkövetésnek, a drogokra, alkoholra visszaszokásnak.
Ha valakinek nem tetszik, az meghatározott tréning időszak után elhagyhatja. A kibucokra nagy igény volt az 1940-es, 1950-es években. A kibucokban a közelmúltban már jóval kevesebben éltek, mert önállósítani tudták magukat.
 
b-1./ A létfenntartásra az egyik lehetőség, főleg a szakképzetleneknél:
Teljes önellátás legyen, mindenre kiterjedően, bezárt, mezőgazdaságilag művelhető területen, a felesleg értékesítésével. Kivitelezhető, mert őseink is megéltek így, másrészt vannak ilyen önkéntes táborlakók nyugaton. Jó példák az önellátó közösségekre: Mormonok, Amish-ok, Kibucok. Az USA Indián rezervátumok csak részben lehetnek példák, mivel azokba önti a pénzt a lelkiismeret-furdalásos társadalom. A hippi-tanyák sem követendők, mert azok a munkátlanságon, szabadosságon alapultak. A kommunák sem lennének jók, mert ezeket inkább hippi-tanyáknak képzelem el.
 
Középkori és jelenkori technikák ötvözésével, olcsón, környezetszennyezés nélkül kell megoldani az életet: Naturál-gazdálkodás, biogazdálkodás, energiaültetvény, vízellátás, hulladék-kezelés, hajlék-építés, fűtés, élelem előállítás, ruházkodás, stb. Ezek a lakóparkok egymással cserekereskedelmet is folytathatnak. Kézművesipar is legyen, sőt feldolgozó üzemek is. (fonoda, szövöde, varroda, olajütő, pékség, vágóhíd, húsfeldolgozó üzem, tejüzem, építőanyag előállítás (vályog, faszerkezet, nádszövet, tapasztott szalmabála, stb.), építőbrigád, (szálláshelyek, közösségi épületek, gazdasági épületek, alagútkemence) Nem szorulnának bűnözésre, nem halnának éhen, kellemes, érdekes, változatos, egészséges, természet-közeli életük lenne. Gazdaságilag, erkölcsileg, jogilag megtervezett és szervezett mini-társadalmak lennének. (Társadalom a társadalomban. Akár még külön törvények is vonatkozhatnak rájuk.)
 
b-2./ Másik lehetőség, a foglalkoztatásra, főleg a szakképzetteknél: Jól felszerelt cégek munkahelyein kell őket foglalkoztatni, a cégnél hasonló munkát végzők bérének 80 %-án (hogy megérje a cégnek), normál munkaidőben. Kínával is versenyképes foglalkoztatás kell.
A cég települne a lakópark közelébe, vagy fordítva. A protekcionista állam adjon hátteret, keretet.
 
c. A polgári jogi szerződéssel is megalapozott ősi “Székely (Magyar) rendtartás” szerinti életformát választók is mintául szolgálhatnak. Hasznosítani kellene módszereiket. Ld. Függeléket.
 
d. A MAG mozgalom elvei, és a Magfalva tapasztalatai hasznosítandók. Ld. a Függeléket.
 
e. Tőlem függetlenül is megfogalmazódott már valami hasonló törekvés, szociális gazdaság létrehozására: (MR1. 2008.12.18. - Magánhangzó): Ete községben Önfenntartó, Önfoglalkoztató Önkormányzati gazdaságot hoztak létre. Jelszavuk: Segély helyett önfoglalkoztatás: önkormányzati földterületen, önkormányzati termelőeszközökkel. Növénytermelés, állattenyésztés, szociális tevékenység, nyugdíjalapba beszámító fizetéssel. Termékei helyi fogyasztásra.
6.8. Eladósodottság, kifosztás:
a./ Trükkök:
- A nemzetközi nagytőke, pénzügyi befektetői réteg egyik trükkje, hogy a kiszemelt országok (pl.: rendszerváltó országok, harmadik világbeli országok) államait, cégeit, lakosságát eladósítják. A tőketörlesztés és a kamatfizetés érdekében liberalizálást, privatizálást, deregulálást kényszerítenek rájuk. Privatizálás áron alul. Így megveszik, megkaparintják az országok termelőpotenciálját, stratégiai ágazatait, lakossági magánvagyonát. Így történt Magyarországon is a rendszerváltás előtt, és után is. Az így legyengített országok már kiszolgáltatott helyzetbe kerülnek. A 2008-2009. évi IMF-EU-… hitelkeret, mint mentőöv csak elodázza, fokozza a bajainkat. Különösen, hogy annak felhasználása nem a szerkezet átalakítást, a termelés felpörgetését szolgálja, hanem bankkonszolidációkat, és a hiteltörlesztés fenntarthatóságát.
- A megszerzett tulajdon által még gátlástalanabbul gyorsíthatták kifosztásunkat, szétverésünket, elfogyásunkat, elüldözésünket (Földünkről, falvainkból, gyárainkból, országunkból.)
- Az államot, önkormányzatokat rossz tulajdonosként állítják be, ennek bizonyítására forrásszűkítéssel eladósítják, majd áron alul privatizálják érdekköreiknek, külföldi gazdáiknak, korrupciós partnereiknek.
 
- Az eladósítás érdekében csinálták:
Piacnyitás Szabadkereskedelmi megállapodással, az EU-ba léptetéssel, a protekcionizmus tiltásával, a vámok eltörlésével. A korábbi védő közösségünket, a KGST-t túl gyorsan megszüntették, ahelyett, hogy átalakítottuk volna, az átmenet könnyítése végett. Így egyenlőtlen versenybe kényszerítették cégeinket (árverseny a multik nyomott áraival, a kínai áruk áraival), polgárainkat (vásárlóerő megkaparintása), munkaerőnket (bérverseny a kínaival, indiaival). Ráadásul erőforrásainktól is megfosztottak, megfosztanak bennünket.
 
- Államot (nemzetet) megfosztották:
Állami függetlenségétől (1526, ill. 1541 óta sosem voltunk igazán függetlenek). Megfosztottak, megfosztják: az állami tulajdontól, az állami pénzvagyontól, nemesfémkészlettől, a természeti kincseitől (nyersanyag, energiahordozók, termőföld, ivóvíz, termálvíz), a hadseregtől, az egészségmegóvás lehetőségétől, az önreprodukálás lehetőségétől, a minőségi munkaerőtől, a túlélés képességétől, tudósaitól. Továbbá: az adóbevételek jelentős részétől (szegény cégek, szegény állampolgárok, így az állam is szegény), a nemzeti egységtől, a magyar népességétől (népességfogyás, kevés születés, kivándorlás), a viszonylag homogén kultúrájú, etnikumú népességtől.
Megfosztották államunkat az önrendelkezéstől. (EU, NATO és a multinacionális cégek, szervezetek diktálnak.) Az államot pacifikálták. (6 ezer fős zsoldossereg, az is jórészt külföldön szolgál, nem a hazát védi.)
 
- Megfosztották társadalmunkat: a politikai, erkölcsi, érzelmi, kulturális kapcsoktól. Szétziláltak. Lerontották a népesség minőségét: erkölcseiben, kulturálisan (szokások, hagyományok, iskolázottság, műveltség, vallás). Elvették saját törvénykezésünket jelentős részben: liberális, globalista elvek rákényszerítése, EU-nak átadott szabályozási jogok, igazodás az EU követelményeihez, régi alkotmányunk és jogi rendszerünk elvetése. Az ország, mint haza, mint tér elrablása: már jelentős részben elvesztettük. A vidéki településeket különösen. Most következik az egy millió ázsiai, és a félmillió közel-keleti betelepítése. (A spontán beszivárgás mellé.)
 
- Önkormányzatokat, településeket megfosztották:
adóbevételei jelentős részétől, népességétől, iskoláitól, vasútjától, postájától, közbiztonságától.
 
- Magyar tulajdonú cégeinket megfosztották:
Belső és külső piacai zömétől. Saját tőkefelhalmozási lehetőségétől. Állami támogatásaitól, mivel azokat főleg a multik kapják.
 
- A Magyar állampolgárokat megfosztották:
Nemzeti érzületű vezetőitől, felhalmozott állami vagyonától. Megfosztották utódai jelentős részétől (nem mer szülni, aki megszületik, az kivándorol). Jelentősen megfosztották az államalkotó nemzetet hagyományaitól, szokásaitól, történelmétől, őstörténelmétől (hamisítások, elhallgatások), vallásától, gyökereitől, erkölcsétől, nyelvétől, kultúrájától, munkalehetőségeitől, valódi demokratikus jogaitól, (megtévesztés, agymosás, manipuláció) informálódási szabadságától, az igazságoktól. A tömegtájékoztatás monopolizálásával lebutították a tömegeket. A magyaroktól elvették az értelmiségét. Megfosztották a szabadidejétől. (Tv, olcsó szórakozások, másodállás, mellékfoglalkozás, nyugdíj melletti munka, ingáztatás.) Sokat viszont a munkától fosztottak meg, így őket unatkozóvá, lebzselővé, munkakerülővé, kitartottá, megvásárolhatóvá, potenciális bűnözővé változtatták.
A kizsákmányolás jegyében elveszik az emberek mentális és fizikai egészségét. (Az egészségügy szétverése, forrásainak beszűkítése, az ápolók és orvosok elüldözése, az egészségügy kiszervezése, privatizálása, a tömegegészségügy színvonalának rontása.)
Az egyén legfőbb támaszát, a családját nem engedik létrejönni (szinglinek kényszerítés, túlképzés, emancipációs, feminista túlkapások), illetve gyengítik, szétverik a családokat. (Válások, gyerektelenség, kevés gyerek, szenvedélybetegségek, magzatgyilkosságok.) A nemzetségi, nagycsaládi rendszert már régen szétverték. A maradványait is.
Most következik az emberek (gazdák)megfosztása a termőföldtől. (2011-től liberalizálás.)
 
- Az eladósítás érdekében: az emberek, az állam vágyait, céljait felkorbácsolják, békefenntartó akciókba hajszolnak, drága, de gyenge zsoldos hadsereget működtetnek, csúcstechnológiás másodvonalbeli fegyvereket vásároltatnak, drága környezetvédelmi, környezet regenerálási beruházásokat végeztetnek (állammal, cégekkel, lakossággal).
 
- Az eladósítás, kiszolgáltatottság érdekében: régi szövetségeinket szétverették (egymás támaszai lehettünk volna, pl. a megújított KGST-ben, de Antall József kezdeményezésére feloszlatták), új szövetségeinket nem engedik kiteljesedni (Visegrádi négyek, Kárpát medencei szövetségek helyett a résztvevők szembefordítása), az EU - Orosz - FÁK együttműködést gátolják (Szerbia bombázásának egyik oka, energia-vita, katolikus - pravoszláv ellentétek szítása).
 
- Az eladósítás érdekében: A bankrendszert megszerezték (kereskedelmi bankok, biztosítók külföldi kézbe átjátszása, MNB- függetlenítették a kormánytól, az országgyűléstől, MNB-t eszköztelenítették, MNB vezetőit a maguk embereiből neveztetik ki)
 
- Eladósítás érdekében: Termelési kultúránkat lerombolták (iparágak felszámolásba vitele). Cégeinket megvették, bezárták, felszámolásba kényszerítették. Élelmiszeriparunkat megvették, bezárták. Mezőgazdaságunkat inkorrekt versennyel tönkreteszik: feldolgozó iparától megfosztották, azok elprivatizálásával, bezárásával, a kereskedelmi láncok nyomott áraival és felszámított díjaival, támogatási korlátozásokkal, trükkök százaival a belső és külső piacokból kirekesztéssel, tehát versenyképtelenné teszik és megszerzik. Nyersanyag bázisunkat koncesszióba veszik, privatizálják (földgáz, kavics, kő). Most szerzik meg termőföldjeinket, erdeinket, ivóvíz-kincsünket, termálvízkincsünket, maradék közmű-rendszereinket.
 
- A létező forgatókönyveket eltitkolják, összeesküvés-elméletnek állítják be.
A kollaboránsokat nem lehet megnevezni, nem ismeri fel őket a lebutított szavazótábor.
 
- Az eladósítás mellett ráadásnak a multinacionális cégek kiviszik a profitjuk nagyobb részét. Nem forgatják vissza magyarországi befektetésekbe. (Pénzszivattyúk ezek is.)
 
b./ Következmények:
- Az állam és a lakosság adósságállománya 2008-ra elérte az éves nemzeti jövedelem összegét. Az 1988-2008 időszakban kivitt profit 150 milliárd dollár. A kivitt kamat 250 milliárd dollár. (ld. alább.) A magyar állam adóssága 2008-ra: 110 milliárd dollár, aminek 40 %-a devizás. Az állam adóssága 2008-ra 1,7 millió Ft/1 fő lakosra, de az IMF hitellel ez már 2,2 millió Ft/1 fő. (Az 1990-2008 között a tőkebehozatal csak 80-90 milliárd dollár volt.)
 
Bogár László, 2009.02.20., Echo Tv.: Az elmúlt 20 év alatt államunk adóssága 12 milliárd dollárról felnőtt 110 milliárd dollárra, miközben 170 milliárd dollár kamatot és költséget fizettünk rá. Ráadásul a 20 év alatt az állam vagyona 1/8-ra csökkent, a kötelezettség állománya pedig kétszeresére nőtt. Így mára a kötelezettség és a vagyon aránya 16-szorosan romlott. Mostanában a profit és a kamat kivitel együtt évente 15-20 milliárd dollár.
Kondor Katalin ugyanitt: Az államadósság 2002-től 2008-ra, 6 év alatt 9 ezer milliárd forintról 19 ezer milliárd forintra nőtt. (Közel 100 milliárd dollárra, a GDP 70 %-ára.) Ebben az időszakban a nemzeti vagyon csökkent 10 ezer milliárd forinttal.
 
Csath Magdolna, 2009.02.20. Hír Tv, Péntek-8: Hazánkban az állam és a lakosság összes adóssága elérte az egy évi nemzeti jövedelem összegét. És még ezen felül ott van a cégeké, önkormányzatoké.
 
c./ Megoldás szerintem:
- Az előzőekben vázolt folyamatokat vissza kell fordítani, orvosolni kell a tömegek felvilágosításával, kurázsival, ellenállási mozgalmakkal, jó törvényekkel, államosítással, politikai vonal-váltással, új gazdaságpolitikával, mindenre kiterjedő reformokkal. (Ld. a tanulmány összes többi pontját is!)
- Az államadósságot újra kell tárgyalni a külföldi és belföldi hitelezőkkel. Le kell alkudni a tőketartozást differenciáltan: 10-50 %-ra, átlagosan 25 %-ra. A régi hitelezőknél alacsonyabb mértékre, mivel ők több kamatbevételre tettek szert nálunk. A kamatmértéket is negyedelni kell! Az alku érdeke lehet a hitelezőnek is, mivel ha nem alkuszunk, akkor államcsőd a vége, ahol még annyit sem kapnak vissza. (Anarchia, végső összeomlás, cégek bedőlése, magáncsődök.) Nem kell megijedni az államcsőd bejelentéstől sem. Inkább egy megtervezett államcsőd, mint a végsőkig kitartani, majd miután ránkszakad, akkor anarchiába és végső pusztulásba süllyedni. Az Argentin példát tanulmányozni kell, annak ellenére, hogy kollaboráns gazdaságpolitikusaink elrettentő példaként emlegetik. Kijárták a hitel részleges elengedését a Csehek, Lengyelek, Szlovákok, Bulgárok is.
- Magyarország lealkudott államadósságát néhány év alatt le kellene törleszteni, akár jelentős lakossági, céges és államháztartási áldozatok árán is. Ezáltal a nagy kamattehertől megszabadulnánk.
- A törlesztés természetben is történhet, ha ügyesen tárgyalunk: a gabona feleslegünkből, a gyümölcs-zöldség feleslegünkből, állati termék feleslegünkből, és más természetbeniekkel. Természetesen ezek előállítása is pénzbe kerül, de legalább piacot is teremtenénk a halódó ágazatainknak. Az USA is hasonló módszerrel segélyezi a rászorulókat. Ha Magyarország még valaha esetleg segélyez, akkor hasonlóan természetben kellene megoldanunk.
- A hitelezőknek fel kell ajánlani, hogy a lecsökkentett hiteltörlesztésünket, kamatfizetésünket ők termeljék ki nálunk, azzal, hogy érték-előállító, termelő, munkahelyteremtő beruházásokat végezzenek országunkban, magyar munkaerő foglalkoztatásával, és az ezen cégekre terhelt, bevételarányos különadóból törlesztené az állam a tartozását, és a kamatokat.
- A cégek hiteltartozásait a hitelnyújtó bankok 1-50 %-ra, átlag 25 %-ra mérsékeljék. A kamatot is negyedeljék. Ha ezt nem teszik, akkor a kamarák szervezésével általános hiteltörlesztés megtagadás következzen.
- A cégek fennmaradó hiteltartozásainak törlesztése végett a bankok (kapcsolataik révén) szerezzenek piacokat adós cégeiknek, azzal, hogy a cégek az ebből elért többlet nyereségből 25 %-ot hiteltörlesztésre fordítanak. A piacok főleg külföldiek legyenek, hogy a törlesztéshez szükséges devizát kitermeljék. Megtehetik, hiszen világszerte vannak érdekeltségeik, ahol diktálhatnak. A cégek belföldre értékesítését a protekcionista gazdaságpolitika biztosítja. (Ld. a gazdaságirányítás fejezetben.)
- A lakosság hiteltartozását nem kell csökkenteni, de a hátralévő futamidőre a kamat mértéket le kell csökkenteni: éves pénzromlás %, plusz 1 % mértékre. A devizás hiteleknél a Ft árfolyamváltozást figyelmen kívül kell hagyni. Ez legyen a bankok vesztesége (vagy nyeresége) Elégedjenek meg az 1 %-kal.
Esetleg a hitelnyújtástól kezdve is újraszámolható a kamattömeg, szerényebb, korlátozott kamattal.
Ha a hitelezők ilyesmire nem hajlandók, akkor az adósok adóskörökbe tömörüljenek, és szervezzenek tömeges törlesztés felfüggesztést. Az állam a folyamatot segítse elő az ingatlanfedezetek elárverezésének átmeneti tiltásával, tekintettel a rendkívüli helyzetre, a világgazdasági válságra, az ingatlankereslet gyengeségére, és a banki elkótyavetyélési gyakorlatra, továbbá az általános eladósodottság kialakulásában kimutatható banki felelősségre, a bankok korábbi extra-profitjára.
 
- Tehát a bankárok, befektetők ne csak a markukat tartsák, hanem segítsenek a törlesztést, és a kamatfizetést kitermelni, minden szektorban! Használják külföldi banki és gazdasági, politikai kapcsolataikat, zsarolópotenciáljukat.
 
- Különadót kell bevezetni a külföldi cégekre, hogy ők fizessék vissza (a lealkudott) állami adósságállományt. Elvi indoka is van: Áron alul használják országunk erőforrásait: Nyomott béreikkel nem járulnak hozzá a minőségi munkaerő újra termeléshez. Elsorvasztják, nem veszik igénybe a hazai kutatás-fejlesztést. Környezetet szennyeznek.
Az emiatt várható tőkekivonásos cég bezárás megakadályozandó azzal, hogy gyár leszerelési moratóriumot kell életbe léptetni, belföldi vásárlói bojkottot, sztrájksorozatot, környezetvédelmi szankciókat, és a végén nyomott áras kényszer-államosítást kell kilátásba helyezni.
 
- A magánnyugdíj pénztárakat államosítani kell. Ezek befektetéseit ki kell vonni az ázsiai és más külföldi értékpapírokból. Államkötvény formában az államnak kell kihelyezni egy részét. Még a nyugdíjasok is örülhetnek, hogy biztonságosabb, hazai helyre kerül. Kicsit várni kell, hogy az értékpapírok árfolyama javuljon, illetve onnan kell kivonni, ahol kevésbé ment le az árfolyam.
 
- A lakossági pénzbetétek zárolását jó volna elkerülni. (Argentínában ezeket a zárolt betéteket kötelezően átváltották állampapírokra, tehát az államot a lakosság meghitelezte. Nálunk az ötvenes évek békekölcsönei rossz emlékűek. Az ilyesmi csak akkor fogadható el, ha az állam cserébe ad valamit a lakosságnak. Pl.: Megvalósítja az ajánlásaimat: Visszaállamosít, protekcionizmust csinál, ingyenes népi részvénycsomagokat ad, harmadolja a külföldiek követeléseit, nagy ellátó rendszerek reformja, tartósan szuficites költségvetés, sőt szuficites államháztartás, stb.
 
d./ Megoldás Bogár László szerint:
- Bogár László közgazdász: (Hír Tv, 2009.01.16, Péntek-8) Diagnózis, majd terápia kell. Feladatok: a problémák elbeszélhetősége (nyelvezet), megbeszélhetősége (tabutémák ne legyenek), cselekvés ezek után (hogy ne legyen anarchia). Ld.: Magyar Nemzetstratégia című könyvet. E köré mozgalmat szeretnének építeni.
Tabu témák:
Félnek a valós diagnózist kimondani. (Visszafordíthatatlanság. Nincs evolutív megoldás, csak revolutív. Nincs béke, hanem háború folyik ellenünk. Nincs demokrácia, csak az oligarchák manipulációi. Alkotmányunk nem védi meg a nemzetet. Globális energia-hiány. A Jakobinus, bolsevik, globálnyik erők ugyanannak a hatalomnak a megnyilvánulásai. Az elmúlt 30 évben a nemzet vagyonának fele része odaveszett. Az adósság-szivattyú 1978 óta működik. A profitszivattyú 1988 óta. Ezek 450 milliárd dollár veszteséget okoztak Magyarországnak. Tabu a demográfiai probléma is.)
Először a lelki, erkölcsi, szellemi talapzatot kell megerősíteni. Az egészségügyi és a népesedési talapzatot is helyre kell állítani. Az önfelélés, a hedonista boldogság folyamatát meg kell állítani.
EU addig van, amíg az Oroszok engedik. (Gázcsap elzárás, stb.) Az EU nem tényező a világpolitikában, a 30-40 % ipari termelési részesedés ellenére. Tehát ennyire kell komolyan venni az EU-t.
Rövidesen kimerülnek a fosszilis energiahordozók. A végső visszaszámlálás elkezdődött. Most kóstolgatják egymást a jövő nagyhatalmai.
Lehetséges utak: Totális anarchia: mindenki, mindenki ellen. Vagy a rend látszata: szervezett átmenet, a nagyhatalmak irányításával.
Javaslata: Lokális kezdeményezések, önellátás kellene, mivel a globális folyamatokba úgysem tudunk beleszólni. Az EU sem. Újrakezdés a romokon lokális szinten lehet.
 
Bogár László, (Echo Tv, 2009.01.17. Heti Mérleg):
Nem a költségvetés kiadása a sok, hanem a bevétele kevés. A magyar gazdaság szinte egyenlő 25 multi céggel. A multik az ország összes profitjának 92 %-át realizálják, de csak a dolgozók 6 %-át foglalkoztatják. Ez nekik évi 20 milliárd profit. Ennek zömét kiviszik. Ugyanakkor adóik zömét visszakapják adókedvezmény és támogatás formájában. Így a magyar költségvetés hiánya 30 éve 4-5 évenként 9-10 %-ra emelkedik (hullámvölgy), amit megszorításokkal kezelnek. A 2009. évi IMF hitel lényegében a jövedelem (kamat és profit) szivattyúkat akarja felgyorsítani. Magyarország a formális függetlenségét is elvesztette. Kormányunk szándéklevele már 2008. júliusában kész volt az IMF hitelfelvételhez, tehát még a világgazdasági válság kitörése előtt. Tehát a világgazdasági válság csak tetézte bajunkat. Az IMF adóssággal és a vagyonvesztéssel bármely következő kormány beszorított helyzetbe került, így bukása borítékolható.
6.9. Nemzeti Bank:
Meg kell valósítani, hogy ismét az MNB legyen a pénzkibocsátó. Meg kell vizsgálni, hogyan tud olcsó közpénzt kibocsátani, és át kell gondolni a hitel refinanszírozás rendszerét, hogy ezen ne gazdagodhassanak magánemberek, vagy a nyugati pénzvilág, se most, se később. Ha az MNB erre nem alkalmas az EU szabályok miatt, akkor helyettesítő állami pénzintézetre kell a feladatot testálni.
Helyi elektronikus pénzt kell kibocsátani, a 2004. évi XXXV. tv. alapján, amely törvényt az EU ajánlások alapján hozott az országgyűlésünk. (MR-1 2008. szept.: Angliában már sok településen bocsátottak ki helyi pénzt.)
Helyi papírpénzek kibocsátását is mérlegelni kell.
 
A mai modern pénz hitelpénz. Jelenleg a kétszintű bankrendszerben a kereskedelmi bankoknak is van pénzkibocsátási szerepe, amit a kötelező jegybanki tartalék korlátoz.
Ha visszatérnénk az egyszintű bankrendszerre, akkor a pénzkibocsátásban a multiplikációs hatás elkerülhető lenne. Ezáltal nem a kereskedelmi bankokat gazdagítaná az általuk (is) teremtett hitelpénz kamatrése.
A jelenlegi kereskedelmi bankok vagy eladnák a kiépített hálózatukat az újjászervezett MNB-nek, vagy esetleg tovább működnének, de csak mint az MNB bizományosai, ügynökei, bedolgozói. (Leépített apparátussal, szerényebb külsőségekkel, reális fizetésekkel.)
Szentségtörésnek tűnhet a bank-államosítás. De: mások is megtették. Például 1981-ben Franciaországban Francois Mitterand elnök államosította a Rotshild bankot.
2008-2009-ben az USA, Anglia, Belgium, Németország sok nagy kereskedelmi bankot államosított, mivel azok a válság áldozatai lettek. (A pénzügyi mentőcsomagot állami tulajdonszerzéssel adták.)
Alan Greenspan, az amerikai jegybank (FED) volt elnöke: A bankok átmeneti államosítását javasolta a pénzügyi rendszer és a hitelpiac befagyásának feloldására. “Szükség lehet bizonyos bankok ideiglenes államosítására a pénzügyi rendszer gyors és rendezett szerkezetváltásának elősegítésére.” (Financial Times, Londoni gazdasági lap 2009. 02. 17.-i szám.)
 
Az ősi “Székely (Magyar) rendtartás” leírásában is megtalálható a helyi pénz, illetve pénz helyettesítő kibocsátása. Ld. Függeléket.
6.10. Tőzsde:
- Felül kell vizsgálni a tőzsde törvényt. A hazardírozás, és mások vagyonának megcsapolása törvényileg megakadályozandó. Vannak jó helyettesítő megoldások. Nicolas Sárközy is kezdeményezte a tőzsdei ügylettípusok egy részének betiltását, már 2008-ban.
- A tőzsdékről a hazai befektetőinknek fokozatos eladásokkal kell kivonulni. A tőzsdére vitt cégeinket egy törvényi tollvonással kell kihozni a tőzsdékről. Előtte a zuhanó árfolyamon a magyar állam, az önkormányzatok bevásárolhatnak a stratégiai ágazatokban, és a nyereséges cégkörben. Csak zártkörű részvénytársaságokat szabad engedélyezni.
Rövidesen kipukkasztják a háttérerők a tőzsde-lufit. Ok: A tőzsdéken forgó értékpapírtömeg sokszorosa a valódi fizikai vagyontömegnek. A bennfentesek az időzített tőzsdekrach előtti jó-áras eladásokkal, majd a krach utáni olcsó felvásárlásokkal a papírvagyonukat sokszoros értékű fizikai vagyonná konvertálják, mint tették az 1929-1933-as válságnál is!
- A tőzsdéken korlátozni kell az országunknak és a belföldi cégeknek káros ügyleteket. A magyar cégek tőzsdére vitelét meg kell tiltani, mert akkor fennáll az idegen kivásárlás veszélye. Csak tőkeemelő részvénycsomagokat vihessenek belföldi cégeink tőzsdére, legfeljebb a saját tőkéjük 40 %-áig.
- Belföldi cégeinkben maximum 49 %-ig szabad engedni külföldiek tulajdonszerzését. A Társasági törvényben kötelezni kell a cégek igazgatóságait, felügyelő bizottságait, ügyvezetését, hogy ezt a szabályt ne kerüljék meg kollaboráns hazai tulajdonrészekkel. (Súlyos Btk, Ptk. következménnyel!)
6.11. Tőkemozgások:
- Gátat kell szabni, annak, hogy a tőkések korlátlanul kivigyék a termelő tőkét Magyarországról, és az EU-ból. (EU fórumokon kell kezdeményezni, szövetkezve a többi országgal, akik már felismerték ezt a problémát, de nem mernek cselekedni. A tőke főleg Ázsiába áramlik. (Kína, India, stb.) Tiltani kellene a magyarországi cégek, emberek megtakarításainak külföldi befektetését, illetve ezek pénzének külföldi cégbe, külföldi cégek értékpapírjaiba, külföldi bankokba befektetését.
- A tőkéseknek rövid távon ez jó, mert olcsó munkaerőre, kisebb adóterhekre támaszkodva versenyképesek maradhatnak, de hosszabb távon rossz nekik, és gyerekeiknek, unokáiknak is, hiszen egy lepusztult Európában nekik sem lesz boldog életük. Az eredeti nemzetüktől távoli, idegen országokban, beolvadásra ítélve szomorú lesz a sorsuk, hiába lesz sok a pénzük.
- A magyar, és az európai kisembereknek máris rossz a helyzetük, de még tragikusabb lesz néhány év múlva. Elveszítik a munkahelyeiket. Elvándorlásra, kivándorlásra, cselédsorsra, tengődésre ítéltetnek. Elveszítik a több évszázad alatt felhalmozott termelési kultúrát, a tudományos-technikai színvonalat, és az ezekre alapozódott művészeti-viselkedési- stb. kultúrát. Még kevesebb gyereket vállalhatnak, mint most. Tragédia, lepusztulás, kipusztulás vár ránk.
- Látszólag a kisembernek is jó ez a rendszer, mert sokkal olcsóbban jut hozzá a kínai termékhez, mintha azt európai gyártótól vásárolná meg, azonban a fenti hátrányok sokkal súlyosabbak az előnyöknél. Ha szigorúan korlátoznánk a tőkekivitelt, és az ázsiai árudömpinget, akkor a dolgozó megőrizhetné a jövedelmi színvonalát, sőt növelhetné is, így lenne miből költeni a drágább hazai termékre. A pénz országon (EU-n) belül forogna, ellentétben a mai gyakorlattal, amikor az EU-ból (és Magyarországról is) a tőkét kiviszik Ázsiába.
 
- Ha a tőkefelesleget nem engedjük exportálni, akkor el lehet azt költeni az azt kitermelő országban. (Muszáj elkölteni.) Így a dolgozónak magasabb bért lehet adni, több jut adóra, közkiadásokra, a befektető is többet költhet luxusra. A megnövekvő belső fogyasztás további termelési befektetést, további áru- és szolgáltatás előállítást tesz lehetővé, az ország egésze javára.
 
- Csak azt a tőkét szabad kiengedni Magyarországról, és az EU-ból, aminek termelési, szolgáltatási befektetéséhez már nincs elegendő hazai (nemzeti) munkaerő. Ha ellenben ésszerűtlenül mégis nálunk (Mo., EU) bővítjük a termelési kapacitásokat, akkor megint idegen munkaerőt kell betelepíteni, amivel a saját pusztulásunkat gyorsítjuk, és fokozzuk a gazdasági- kulturális- etnikai feszültségeket.
	
- Akkor is engedni kell a külföldi tőkekivitelt, (de irányítottan, szervezetten), ha rászorulunk tőkehiányos országok természeti erőforrásaira, és ezek kitermeléséhez a mi tőkénkre van szükségük. (A kölcsönös előnyök alapján szabad csinálni.)
 
- A szegény országokat nem tőkekivitellel, erőltetve kell magasabb gazdasági-kulturális szintre emelni, mert az náluk és nálunk is feszültségeket okoz. (Gazdasági-kulturális, demográfiai, külső és belső népvándorlási, településszerkezeti, környezetszennyezési, környezet kirablási, stb. feszültségeket.) Mindkét félnek jobb a saját munkára alapozott szerves fejlődés.
 
- Mindez természetesen a túl liberális világgazdaság szabályozottá tételét igényelné, demokratikus alapokon. (Ld.: Svájc demokratikus, de erősen szabályozott kapitalizmusa, szabályozott társadalma.)
- Az új világrendet tudományosan, ki kell dolgozni.
Erre alapozva miért ne tehetne kezdeményezéseket, javaslatokat Magyarország az EU-ban, az ENSZ-nél, a globális hatalmi elitnél? Szövetségeseket kell verbuválni a megvalósításhoz a gyengék és a másodrendűek között is. A döntéshozó elitet ész érvekkel lehet meggyőzni. Ha rávilágítunk hosszú-távú anyagi és személyes érdekeikre, még ők is partnerek lehetnek.
- Varga István (Magyar Adófizetők Egyesülete, Echo Tv, 2008.10.19., Kosár magazin):
A Breton Woods-i egyezményt megszüntették 1971-ben. Addig az USA bankok még aranyra válthatták a dollárt. Azóta viszont fedezet nélkül nyomják a dollárt, amellyel felvásárolják a világot. A helyi pénzeknek nagyobb jelentőséget kell adni. A munka teremtsen pénzt.
- Hír Tv, 2008.10.18. Civil Kaszinó: A Brazil elnöktől idéztek: Az eddigi irányelv szerint a bankok a vagyonuk 10-szeresét meghaladóan nem kölcsönözhettek. Ezzel szemben az USA bankoknál ezt 35-szöröséig engedték.
 
- Ld.: Tulajdoni viszonyok, és Gazdaságirányítás fejezetet is.
6.12. Tulajdoni viszonyok:
a./ Magánvéleményem:
- A rendszerváltáskor sajnos elvetették a privatizáció más formáit. A jelszó az volt, hogy pénzt kell szerezzen az állam, az államadósság törlesztésére. (Megjegyzem, hogy ennek ellenére az ország összes külföldi és belföldi adóssága nem csökkent, hanem drasztikusan megnőtt.) A globalisták érdekében erőltették ezt a módszert. Pénze a magyarok zömének nem volt a privatizációra, hiszen a szocializmusban csak szerényen lehetett feltőkésedni.
Lehetett volna másképpen is privatizálni. Módszerei: Pl. népi részvény, bérbe adás, lízingbe adás, részletre eladás, ingyenes átadás, állami befektetési kölcsön nyújtása állami garanciával, stb. Kiknek? Vállalkozó szellemű, szakmai gyakorlatot felmutató, és a személyes vagyonával garanciát vállaló belföldi személyeknek, szövetkezeti csoportoknak, munkáskollektíváknak, más kisebb-nagyobb csoportoknak. A nagy cégeket ésszerűen feldarabolva (eszközeiket, gépeiket helyben hagyva) is lehetett volna privatizálni az előző technikákkal. A privatizáció során a tevékenységi mag köré sok-sok beszállítót lehetett volna kreálni.
Lehetett volna 49 %-os privatizációkat is csinálni. A cégvezetést a 49 % tulajdonosi kör adja, vagy bízza meg. Az állam az 51 % jogosítványával főleg a Felügyelő bizottságok 51 %-os delegálásával ellenőrzött volna.
Az első privatizációs szakaszt követően a piaci alapon működő tőke-koncentrálódás néhány év alatt lezajlott volna. A feltőkésedett magyar vállalkozók, társaságok már fizetős vevők is lehettek volna a privatizáció következő szakaszához.
Úgy jártunk mint azok az örökösök, akik nem tudtak megegyezni a hagyaték felosztás módjában, és ezért a vagyont inkább bagóért eladták a kárörvendő szomszédnak. (Értsd: a privatizációnál a külföldinek.) Másik rossz gyakorlat: Az örökösök egy kisebb részének megengedték az örökség prédálását. (Spontán privatizáció.)
 
- Mondhatják: miért csak most írom ezt? Annakidején meghívásos fórumon elmondtam pl.: Bokros Lajos későbbi pénzügyminiszternek, és más gazdaságkutatóknak is. (Természetesen ők tudhatták ezeket a lehetőségeket nélkülem is, de mégis mást valósíttattak meg a hatalmon lévőkkel.)
- Hozzáértők szerint sokszor a cégvezetők játszották külföldiek kezére a cégüket, mert így biztosabbnak vélték pozícióban maradásukat, mintha marad az állami tulajdon, ami a négyévenkénti választások, és így az esetleges klientúra váltás miatt bizonytalanná tehette volna helyzetüket. Ráadásul sokszor megvásárolta őket a nyugati befektető. (Lakás, kocsi, utaztatás, tulajdonrészhez juttatás, stb.)
 
- 1990. táján Belgiumban a termelőeszközök 80 %-ban külföldi tulajdonban voltak. Azonban ott ez szerves fejlődés eredménye volt, és annakidején a külföldi tulajdon, a globalizmus még nem volt annyira nemzetellenes. Azonban mára ott is felerősödtek a nemzetiségi konfliktusok, ellentétek, amik részben a torz tulajdonviszonyoknak is köszönhetőek.
- Magyarországon 2008-ra alig maradt állami tulajdon. Európában nálunk legnagyobb arányú a magántulajdon: 95 %-os. A stratégiai ágazatokat is privatizálják. Ráadásul a privatizációval nagyobbrészt külföldiek kerültek tulajdonba, és sajnos jelentősen a valós érték alatti vételáron. Mindezt tetézve az idegen vevők sokszor nem is akarták működtetni a megszerzett eszközöket, cégeket, hanem a leépítés, a bezárás a cél, mivel ők igazából csak piacot akartak venni. A kereskedelem zöme is külföldi kézbe került, úgy, hogy a hazai termékek forgalmazása elől elzárkóznak.
Európában a külföldi tulajdoni arányt tekintve az iparban első Írország, második Magyarország, míg a kereskedelemben első Belgium, második Magyarország.
A termelőeszközök 66 %-a külföldi tulajdonban van, így a megtermelt jövedelemből évente 8 milliárd euro összeget visznek ki. Elvileg itt is hagyhatnák, újra befektetni, de országunk gazdasági helyzete, és a belföldi gazdasági környezet ezt nem segíti, nem ösztönzi.
 
- A jövőben tanulni kellene a korábbi hibákból, és amit lehet ki kellene javítani. (Amikor a maradék kevés állami vagyon kerül privatizálásra, vagy a visszaállamosítás utáni újra-privatizáláskor.) Franciaországban jelentős cégeket visszaállamosítottak.
 
b./ Okultunk? Békesi László, (m- sz- p) volt pénzügyminiszter javaslata (ATV 2008. 06. 27., Friderikusz-Most): Újabb privatizációs akcióval 3.500 milliárd Ft bevételt kell szerezni, és adósságcsökkentésre fordítani !
 
c./ Csath Magdolna: Kiút …. c. könyve: Magyarországon 1988-ban 1848 vállalat működött, 1.940 milliárd Ft könyv szerinti vagyonnal. 1994 végén a cégek száma 665, az összes vagyonuk 253 milliárd Ft.
 
d./ D.J. Új Világrend 376. o.: A magyar rendszerváltást erre létrehozott hálózatok a Washingtoni Konszenzus néven ismert stratégiai program alapján hajtották végre.
Cs.M.: Kiút … : Ezt a megállapodást az IMF, az USA pénzügyminisztériuma, és a Világbank kötötte 1989-ben.
 
e./ D.J. Az emberközpontú világ c. könyv alapján (275- … o.):
- Varga István, a Magyar Adófizetők Országos Szövetségének főtitkára szerint a nemzetgazdaság eltorzult szerkezetét kell megváltoztatni a költségvetés egyensúlyának helyreállításához. … Más országok képest egyrészt túlprivatizált, másrészt vagyonát és piacát, valamint a magyar emberek munkaerejét a rendszerváltást levezénylő integrált hatalmi elit túlzottan nagy arányban engedte át a külföldi tőkének. Az országot irányító pénzügyi és politikai vezetőcsoport a magyar államnak a monetáris intézményeit egyedülállóan nagymértékben bízta határon túli érdekeket képviselő nemzetközi szervezetekre. Ezzel lemondott a saját gazdasági és pénzügyi érdekeinek a képviseletéhez szükséges erő- és önállóság birtoklásáról. …. A külföldi tőke nem hajlandó részt venni az arányos közteherviselésben. Leszorítva tartja a béreket, a kormány pedig ezt elfogadja. Ez korlátozza a fogyasztást, s ez tovább csökkenti a munkahelyek számát. A foglalkozások kiesése kisebb adó és járulékbevételt eredményez, és így az államnak nincs elegendő bevétele. A közszféra nem kapja meg a hozzájárulást sem a tőkétől, sem a munkavállalóktól. A képződő hiány fokozódó adósságszolgálati terhekhez és a nemzetközi pénzgazdaság szereplőinek nagyobb befolyásához vezetett. A hiányt az 1990-es években ellensúlyozta a vagyoneladás. A 2000-es években már csak új hitelfelvétellel lehetett a hiányt pótolni.
 
- A túlprivatizált és külföldi ellenőrzés alá került pénzügyi és termelői szektor lehetővé teszi, hogy a pénzvilág minden évben 5-6 milliárd euró közötti jövedelmet vonjon ki Magyarországról. Az ország adósságnövekedésének több mint 80 %-át a korábban felvett hitelek kamattörlesztéseire fordítják.
 
- Azzal, hogy az állam játék-pénzért engedte át a közvagyont a magántulajdonosoknak, azaz pazarló privatizációt folytatott, továbbá hogy az MNB-t ellenőrzése alatt tartó Nemzetközi Valutaalap folyamatosan Magyarországra tudta kényszeríteni monetáris megszorításait, megfosztotta a magyarokat saját működő tőkéjüktől, és attól, hogy a termelő gazdaságban elért eredményeikkel nyereséghez és a tőkeképzési lehetőségéhez juthassanak.
 
- A nemzeti jövedelem jelentős része külföldre áramlik, miközben a bennszülött magyarok folyamatosan elszegényednek. A nemzetközi cégek kivonják magukat az arányos közteherviselés alól. Ezen a helyzeten a kis- és közepes vállalatok, valamint a magyar munkavállalók adóterheinek a fokozásával és a reálbércsökkentéssel nem lehet változtatni, legfeljebb késleltetni lehet a rendszer összeomlását.
 
- A Magyar Nemzeti Bank adata: 1995-től kezdődően 11 év alatt 17,7 milliárd euro beáramlásából 54,6 milliárd euró tőkejövedelem képződött. Ebből csak 13,6 milliárd maradt Magyarországon.
- Más adat B.L.-tól:
1988-2008 között a nyugatiak befektettek nálunk 75 milliárd $-t, profitként kivittek 320 milliárd $-t.
1973-2008 között fizettünk 170 milliárd $ kamatot, miközben az államunk adóssága 10 milliárd $-ról 130 milliárd $-ra nőtt.
 
f./ D.J. Új világrend c. könyvéből (343- 346. o.):
A forgalomban lévő pénz, az elektronikus és számlapénz, az értékpapírok és derivátumok formájában létező pénz mennyisége globálisan olyan aránytalanul nagy, hogy tényleges vagyonnal és szolgáltatással csak néhány százaléka van fedezve. Egy ilyen rendszer bármikor összeomolhat.
A piacgazdaság is eltűnőben van, mivel a modern ipari rendszer alig 400 világmonopóliumával és a mindkettőt ellenőrző globális pénzmonopóliummal gyakorlatilag csaknem teljesen felszámolta a valódi gazdasági versenyt, és megszüntette a szabad piacgazdaságot.
A profit, a pénzmennyiség növelése egyedül nem segíti elő a társadalom és világszinten az emberiség valamennyi tagjának a jólétét és gazdasági gyarapodását. Nem járul hozzá az erkölcsi és kulturális gazdagodáshoz.
Olyan vegyes gazdaságra van szükség, amely ötvözi az önrendelkező demokráciát és a hatékony gazdaságirányítást az egyéni és a közösségi tulajdonlás legváltozatosabb formáival. A nagyméretű vállalatokat és korporációkat kisebbekre kell felbontani, mert az ilyen túl nagy vállalati struktúrák teljesen elszakadnak a munkát végzőktől, és egyre inkább a szerzést és a kisajátítást szolgáló passzív tulajdonná alakulnak át egy szűk csoport javára, és valódi céljuk már nem gazdasági, hanem politikai. Egy szűk csoport hatalmát és gazdagodását növeli.
A kisméretű és részben középméretű vállalkozások egyéni vagy társult tulajdonlása szorosan hozzákötve ahhoz a személyhez, illetve személyekhez, akik azt ténylegesen működtetik, igazságosnak és hatékonynak tekinthető.
Az ilyen kiegyensúlyozott vegyes gazdaság dinamikus és stabilizáló. Nem válna az egyenlőség minden teljesítményt megfojtó egyenlősdivé.
Rend, tervezés, előrelátás, alulról jövő társadalmi ellenőrzés, beszámoltathatóság és elszámolás, engedelmesség, fegyelem nélkül, vagyis mindazok nélkül, amelyek biztosítják a társadalmi felelősséget, a társadalmi és gazdasági élet szétesik.
Szabadság, önfeledt könnyedség, rögtönzés, vállalkozó szellem, kockázat és játék, alkotó képzelet, kutató innováció, vagyis az alkotó értelem és a szabad akarat érvényesülése nélkül minden statikussá válik és élettelenné lesz.
Egy ilyen vegyes gazdaság az önrendelkező demokráciával nem korlátozódna az erőszakolt profithajszára. Véges Földünkön semmiféle alrendszer végtelen növekedése nem lehetséges. A féktelen gazdagodás óriási különbségeket hoz létre, ez társadalmi méretű irigységre vezet, és szükségszerűen konfliktusokat eredményez csoportok és államok között. Nem a végtelen növekedésre (nem a fenntartható növekedésre), hanem a fenntartható erőforrásokra van szükség.
 
g./ Az ősi “Székely (Magyar) rendtartás” szerinti módszerek hasznosítandók, színesítenék a jelenlegi tulajdoni viszonyokat. Nagyon hasznosak lennének a benne élőknek, és az egész magyarságnak. Ld. Függeléket.
6.13. Gazdaságirányítás:
a. Magánvéleményem:
b. Tanulságok a közelmúltból:
A rendszerváltók egyik nagy hibája szerintem az, hogy a KGST-t gyorsan, átmeneti technikák nélkül szüntették meg. A magyar cégeket, és a volt szocialista országok cégeit bedobták a mélyvízbe, még mielőtt megtanultak volna úszni, a cápák között lavírozni. Sőt még a kétoldalú gazdasági kapcsolatokat is leépítettük a volt partnereinkkel, holott ezt átmenetileg szorgalmazni, ösztönözni kellett volna. Fokozatosan kellett volna magunkra engedni a világgazdaságot. (A mi kormányfőnk (Antall József) sajnos főszereplő volt ebben a rossz döntésben, a KGST tanácskozáson.)
Kívülről irányított, idegen érdekeket szolgáló volt a rendszerváltás?
c. A helyzet:
- Gazdasági növekedésünk utolsó az EU-ban.
- A rossz, koncepciótlan, rabló privatizáció tovább folyik.
- Gazdasági elnyomás, kiszipolyozás állapotába került az ország. (Gyarmat lett.)
- További gazdasági romlás, a tömegek elszegényedése, a nemzeti kis- és nagyvállalkozói réteg jelenlegi pehely-súlyának további csökkenése. Az egy főre jutó reáljövedelem a 30 évvel ezelőtti szinten van. A társadalom 30-40 %-a “roncs”.
- A foglalkoztatottsági szint Európában az utolsó. 2008-ban 1,8 millió aktív korú állampolgár nem dolgozik.
- Eladósodás minden szinten: állam, cégek, lakosság.
- Érték- előállítás lecsökkent, túlzott az újraelosztás. Magasak az adók, járulékok. Túl sok a munkanélküli, és a nem termelő szektorokban dolgozó ember.
- Nagy a tőke kiáramlás a profit-kivitel, hiteltörlesztés, kamatfizetés, vagy gyár kitelepítések miatt. (magán-nyugdíj pénztárakon, biztosítókon, bankokon, multinacionális cégeken, off-shore cégeken keresztül).
- A hazai termelés, szolgáltatás védelem nélkül sorvad.
- Alacsony bérek, kis belső fogyasztás.
- Az FVM felmérése szerint a multi kereskedelmi láncok a magyar beszállítókat 81 féle címen sarcolják meg, átlagosan 32 % áruérték visszatartásával. Kormányunk ezt 10 %-ra szeretné leszorítani, közmegegyezéssel. Ráadásul a fizetési határidőt több hónapra is kitolják, holott az agrárrendtartás szerint ez maximum 30 nap lehet. (2009. február)
d. Kiszolgáltatottságunk:
Most kiszolgáltatottak vagyunk a külföldnek. (Ezt kellene mérsékelni.)
	- Ide, vagy máshová viszi e termelőtőkéjét? Kegyeiket lessük, keressük.
	- Spekulációs, vagy termelő, vagy kereskedelmi tőkét hoz e ide?
- Pénzügyi, vagy szakmai befektető jön e?
- Kiviszi e a tőkéjét, ha megbillen a világgazdaság?
- Betartja e a privatizációnál vállalt kötelezettségeit? (Fejlesztés, munkahely bővítés.)
- Becsukja e a privatizált céget? Átalakítja lerakattá? (Mert csak piacot vett.)
- Mibe kerül ide csábítani? (Támogatások.) Mibe kerül itt tartani? (Adókedvezmények) Vajon visszaforgatja e a profitját, vagy kiviszi?
- Kereskedelmi tevékenységével tönkreteszi a hazai ipart és kereskedelmet? (Dömpingárak, beszállítók megsarcolása.)
- Banki, biztosítási befektetéseivel kiszivattyúzza e tőlünk a tőkét, pl. kecsegtetőbb ázsiai régiókba?
 
Ma más a helyzet, mint a Clinton-Thatcher által indított vad-globalizáció előtt. Előttük még Európába is hoztak termelő tőkét. Most csak jobbára spekulációs és elrabló tőkét hoznak a tengeren túliak. (Pl. Volkswagen cégcsoport megszerzése.) Most Ázsia a célterület. Azelőtt kevésbé kellett a Kínai, Indiai bérekkel versenyezni. Azelőtt kevesebbek osztoztak a Föld erőforrásain.
e. Szabályozott piacgazdaság:
A piacgazdaság jó, de nem a mostani szabadrablásos, monopolizált, multinacionális cégek által irányított változata. Szabályozott, korlátozott, emberarcú, monopóliumoktól mentesített, nemzeti piacgazdaság kell. (Ld.: Svájc, Svédország, részben az USA, Szingapúr, Japán.)
Törekedni kell az autarchiára (önellátásra) minden fontos stratégiai ágazatban. Fontos ágazatok, amelyek a nemzet túléléséhez fontosak. Milyen veszélyek leselkednek? Például háború, gazdasági összeomlás, nemzetközi káosz, nemzetközi bojkott, polgárháború, klímaösszeomlás, ökológiai válságok, természeti katasztrófák, kőolajhiány, földgáz-korlátozások, nyersfoszfát hiány.
Az önellátásra átállni pénz és idő kell. Már most is késésben vagyunk az átállással, mivel csak kb. 4-5 évünk van a gazdasági összeomlásig. A politikai és szociális összeomlásig talán már annyi sem.
Most új helyzet van, indokolt a befelé fordulás: összeomlás előtt állunk, mi is, és a fejlett világ is. A változtatásokkal nem szabad megvárni az összeomlást, mert akkor már nem lesznek erőforrásaink az új helyzethez alkalmazkodáshoz.
 
A kapitalizmusból nem következik automatikusan a gazdaság fejlettsége. Az elmúlt 60 évben is sok ország maradt szegény Afrikában, Amerikában, Ázsiában, a kapitalizmusa ellenére is. Főleg azok lettek jómódúak, akiket kegyébe fogadott a pénzvilág (valamilyen érdekből).
A meggazdagodottak a maitól eltérő viszonyok között fejlődtek fel: Erős és egységes volt a belső államalkotó nemzet, volt bőven szakképzett hazai munkaerő, nyersanyag és energia bőség volt, a környezetszennyezés sem volt akkora probléma, a régi gyarmatosítás helyett új módszerekkel szipolyozhatták ki a harmadik világot, stb.
A kapitalizmust is lehet sokféleképpen csinálni.
 
A fejlett nyugati világ új konkurenciával néz szembe. (Kína, India, Dél-Amerika.) A fejlett világ társadalmai elöregszenek, meggyengülnek, iparukat kitelepítették a multik, tőzsdéik omladoznak, ellenben a régebben szegény országok túlszaporodnak, és egy részük gazdasági- katonai- politikai erőközponttá vált, a rossz stratégiájú globalizmus miatt.
Mindez ránk fokozottan vetíti a negatív hatásait.
 
A jelenlegi háborús helyzet van. Gazdasági, pénzügyi, demográfiai, kulturális, politikai, agymosási, és más háborúk kereszttüzében élünk. Veszteségeink máris óriásiak. Nagyobbak, mint a világháborúkban volt. Ráadásnak nyakunkon van a világgazdasági válság. Ez tartós lesz, mivel a valódi okai is tartósak. Különösen Európában. Nagy a baj. Eladósodottság minden szinten. Termelés leépült. Munkanélküliség. Szegénység. Devizahitelek bedőlése. Cégek bedőlése. Társadalom összeomlása. Sokak szerint akár éhséglázadások, polgárháború, nemzetközi konfliktusok is várhatóak, és a magyar nemzet teljes szétzilálódása.
Így tehát meg kell újítani, újjá kell építeni az országot: Jogrendet, termelővagyont, közbiztonságot, személyes vagyonokat, népességet, annak lelkét, morálját, szellemi tőkéjét, kultúráját. Nemzetközi szerződéseinket is újra kell gondolni. Nemzetközi árú kapcsolatainkat hasonlóan.
Mindez indokolhatja az állami tervgazdálkodás részleges visszaállítását. Ez most csak azért tűnik szentségtörésnek, mert a tömegek sokszor sablonosan gondolkodnak. Pedig logikus. A célkitűzés, a tervkészítés, és az átgondolt cselekvés minden élőlény és minden emberi szervet normális sajátossága. Miért lenne kivétel a társadalom, mint az emberek nagy közössége. A Szovjet tervgazdaság bizonyította eredményességét a II. világháború sikereivel. A Japán és a Nyugat-német tervszerűség is bizonyított a II. világháború utáni újjáépítésben, és gazdaságfejlesztésben. Nem a régi, Szovjet típusú tervgazdaságra van szükség, hanem másra.
 
Az állami tervgazdaság jelenthet: Állami gazdaságfejlesztést, annak megtervezésétől a végrehajtásig, új cégek létesítését, jelenthet közvetlen állami beavatkozást, ha szükséges (leginkább az állami cégekbe, szervezetekbe, sőt esetenként a törvénykezéssel megalapozva a magánszektorba is). Az állami gazdaságirányítás és stratégiai tervezés hangolja össze az állami szervek, az állami tulajdonú és a magántulajdonú cégek, bankok, kereskedelem, biztosítók működését, de ne napi szinten, hanem stratégiai és taktikai szinten. Ehhez illeszkedjen a támogatási és az adórendszer, a gazdaság-szabályozás, a polgári törvénykönyv, az önkormányzati szabályozás, stb.
A más fejezetekben említett részleges visszaállamosítás is indokolja.
f. Bajok, okok, teendők:
A gazdaságirányítás és a tervgazdaság fő csapás-irányai:
 
- Baj: Nincs elég bevétele a cégeknek, így az államnak és a lakosságnak sincs. Így a feszítő elvárások, kényszerek miatt a kiadásokat túlzottak, ezért eladósodnak. Így csak kínlódunk, leépülünk, elmenekülünk, pusztulunk, kipusztulunk.
 
Ok:
Rossz: a gazdaságirányításunk, a pénzügypolitika, az adórendszer, a támogatási rendszer, az oktatáspolitika, a kultúrpolitika, a népesedési politika, a külpolitika, a honvédelmi politika, a média-szabályozás, és szinte minden.
Így rossz az innováció feltételrendszere a gazdaságban. Rossz környezet: anyagi, személyi, szellemi, szervezési, irányítási, szakképzettségi.
Így a hazai vállalkozások csak kínlódnak, nem gyarapodnak, nem szaporodnak. A külföldi befektetők kevesen jönnek, inkább Kínát, Indiát választják.
Így nincs elég versenyképes termelésünk, nincs jól fizető belső- külső felvevő piacunk.
Így lecsökkent a termelés, illetve kevés nyereséget termel, vagy veszteséges, van 1,8 millió nem dolgozó aktív korú.
Így nincs elég bevétele a cégeknek, így az államnak és a lakosságnak sincs. Emiatt a kiadásokat túlzottnak látszódnak, a feszítő hiányok miatt eladósodnak.
Így csak kínlódunk, leépülünk, elmenekülünk, pusztulunk, kipusztulunk.
 
Teendő: (Fordítva végigkövetve az oksági sorrendet.)
Megjavítandók a következők: gazdaságirányításunk, pénzügypolitika, adórendszer, támogatási rendszer, oktatáspolitika, kultúrpolitika, népesedési politika, külpolitika, honvédelmi politika, média-szabályozás, és szinte minden, amivel a tanulmányban foglalkozok.
Így kedvezően változnak a feltételrendszerek az innovációhoz: gazdasági, anyagi, személyi, szellemi, szervezési, irányítási, szakképzettségi.
Így a hazai vállalkozások piachoz jutnak, megerősödnek, gyarapodnak, szaporodnak. Először a hazai piacra, mint ugródeszkára kell támaszkodnunk. A húzó ágazatokra, és a hagyományos iparágainkra kell alapozni. Nem szabad erőltetni az eleve gazdaságtalan termelést, vagy amihez túl drága az alapanyag, az energia, vagy amihez kvalitásban nem nőhetünk fel.
Így erről az alapról lehet az exportpiacokat bővíteni, fokozni az exportot. A növekvő és színesebb hazai termeléssel sok alapanyag és késztermék importot kiválthatunk. Ezzel az ország fizetési mérlege és devizamérlege is javul. Az exportra termelésben támaszkodjunk erősen a külföldi befektetők cégeire.
Így a felpezsdülő, stabilizálódó gazdaság a külföldi befektetőket is jobban vonzza. (Tehát nem az adókedvezményekkel, támogatásokkal, éhbérekkel vonzzuk őket.
Így lesz versenyképes termelésünk, jól fizető belső és külső felvevő piacunk. (A valódi érték-előállító tevékenység növekedésével nő az értékesíthető árualap, szaporodnak a munkahelyek, nő a bérkiáramlás, bővül a belső piac.)
Így még jobban nő a termelés, nagyobb lesz a termelők nyeresége, nő a foglalkoztatottság.
Így megnő a bevétele a cégeknek, a lakosságnak és az államnak.
Így tovább nő a belső fizetőképes kereslet.
Így növelhető (ésszerűen) az állami kiadás is. Csökken az eladósodottság minden szektorban.
Így gyarapodhat az ország anyagilag, lélekszámban, erkölcsökben, kultúrában. Illetve túlélheti a tartóssá váló globális ökológiai, gazdasági, demográfiai, kulturális, erkölcsi válságot.
 
- Baj: Eladósodás. Hitelpiac kiszáradt.
Teendő: Új állami közpénzrendszer. MNB pénzkibocsátás, a jelenlegi külföldi forrású, magas kamatra kapott állami és kereskedelmi banki, céges és lakossági hitelfelvétel helyett. A közhitelezés új, vagy felvásárolt, 100 %-ban állami tulajdonú bankon keresztül történjen. Ha a hiteleket a kereskedelmi bankokon keresztül terítik a cégekre, és a lakosságra, akkor álljon mögötte 70 % állami garancia, továbbá akkor megszabott kamattal, megszabott körnek, megszabott feltételekkel adhatja.
 
- Baj: A termelés jelentős része leépült, bedőlt, vagy elvitték.
Teendő: A megmaradtak szükség szerinti államosítása. Új állami cégek létesítése. Protekcionizmus kell, mint a magántőkés új cégek keltetőgépe, illetve a nyomorgók felvirágoztatója.
 
- Baj: Tőkehiány.
Teendő: Magánnyugdíj pénztárak visszaállamosítása, majd a magánnyugdíj megtakarítások kivonása a külföldi befektetésekből, és hazai befektetésekhez irányítása. Ez irányulhat állami és magán, illetve vegyes cégekbe is.
 
- Baj: Fogyasztás visszaesett.
Teendő: Állami cégekbe és vegyes tulajdonú cégekbe beruházásokkal, protekcionizmussal felvirágoztatni a termelést, növelni a foglalkoztatást. Emelni a minimálbért és a bérszínvonalat. Részletesebben:
 
- Baj: Költségvetési hiány.
Teendő: Kiadás csökkentés, de úgy, hogy nemzeti céljainkkal összhangban legyen. Ld.: Nagy ellátó rendszerek, Natúra lakóparkok, Nagyvárosok, és más fejezeteket.
Bevétel növelés: A termelés bővítésével, hogy nőjön az adófizetői kör. Ld. a többi szakaszt.
 
- Baj: Népesedési válság, ami szinte minden más bajunkra kihat.
Teendő: Ld.: Demográfia, Nagy ellátó rendszerek fejezetet. Ld. itt a többi szakaszt.
 
- Baj: Közgazdászaink elavult, rossz koncepciói.
Teendő: Tanulmányoztatni kell velük a Szingapúri, a Japán, a Német, Svájci és más nemzetgazdasági modelleket, megoldásokat. Új közgazdász generációt kell nevelni.
 
- Baj: Piacvesztés.
Teendő: Egyebek mellett a szerződéskötési kényszer bevezetése, állami és magáncégekre egyaránt. Pl.: Útépítést, más nagyberuházásokat hazai vállalkozások részére kiadni.
 
- Baj: Egyéb gazdasági bajaink.
Teendő: az ebben a fejezetben leírtak megvalósítása. Ld. még más fejezeteket is: Eladósodás, Nemzeti Bank, Tőzsde, Tőkemozgások, Tulajdoni viszonyok, Mezőgazdaság, Oktatás, Energetika.
g. Protekcionizmus:
Protekcionizmus kell. Ld. 2008-ban az USA, és Európa állami beavatkozását, a korlátlan szabadpiac elvének megkérdőjelezését.
Az EU-n belül is tehetnénk sok mindent. Dánia, és mások is megtették. Nicolas Sarkozy: 2009. 02. 11.: Nem adnak állami támogatást azoknak, akik külföldre viszik termelésüket. (pl.: autógyártást.) Barack Obama “nemzeti protekcionista” politikát, gazdaságpolitikát valósít meg. Obama 2009. februárjában meghirdette, hogy a “vásárolj hazait” elvet viszi be a kereskedelem szabályozásába.
Gyurcsány Ferenc is patrióta gazdaságpolitikát hirdetett meg 2009. február 14-én. Nosza: meg kell valósítani!
Ha egyáltalán nem keressük a kiskapukat, akkor nem is fogunk találni! “Szemesnek áll a világ.” Nem tutyi-mutyiknak. Pl.:
 
- A hazai termékeket zárjeggyel és feltűnő jelöléssel kell ellátni. Mi a hazai termék? Állami minősítő céget kell létrehozni, amelyik a termék belföldi hozzáadott érték hányada, vagy élőmunka hányada alapján adná ki a minősítést.
 
- Üzletláncokat kötelezni arra, hogy 80 %-ban hazai terméket forgalmazzanak. Ne csak a pillanatnyi árukészletük, hanem a bevételük 80 %-a is hazai termékből származzon. Termékcsoportonként differenciálni lehet a %-ot. (Hazánk termelési stratégiája szerint.) Pl.: Élelmiszer: 90 %, mikrocsip: 10 %.
 
- Differenciált áfa. A hazai termékekre 5 % áfát kell kiszabni, míg a külföldire 30 %-ot.
- Ha az EU esetleg nem engedi az ilyen differenciálást, akkor termékcsoportok, termékek szerint kell ezt megtenni: amiben hazánk komparatív előnyökkel tud termelni, arra lenne 5 % áfa, míg amit itthon nem érdemes előállítani, arra 30 %.
 
- A hazai termelési stratégiában ki kell választani a húzó ágazatokat, és azokat állami beavatkozással is segíteni kell.
Húzó ágazatok lehetnek: Mezőgazdaság, génmegőrzés, vetőmag termeltetés, élelmiszeripar, mezőgazdasági gépgyártás, traktor-gyártás, autóbusz-gyártás, tehergépkocsi gyártás, ásványi anyag és energia kitermelés, (földgáz, szénbányászat, alumíniumipar), energia előállítás és elosztás, geotermikus energia-hasznosítás. Továbbá: termálvíz hasznosítás, ivóvíz bázis hasznosítása, elektronika, hadiipar, középület építés, műtárgy-építés, infrastruktúra-építés, állami és önkormányzati építkezések, stb.
Új állami cégeket is teremtsünk, 100 %, vagy 51 % állami tulajdonnal. Az indokolt visszaállamosításokat lásd: a Visszafoglalás fejezetben.
A fontos ágazatokban nagyüzemi, exportra is termelő, 100 % állami tulajdonú cégeket kell létesíteni.
 
Az exportot- importot a nagy cégek részlegei intézhetik.
A kis cégeknek viszont állami külkereskedő cégeket kell létesíteni. Az exportban kevés munkával is lehet túl nagy hasznot realizálni, ezért nem indokolt ezek későbbi magánosítása. A kapcsolat, és a jó munka fontos, ezért jó teljesítményösztönzéses alkalmazottak kellenek. Őket viszont patrióta teszt-vizsgával kell felvenni, hogy a korrumpálásukat megelőzzük. Ezen kívül aránytalanul súlyos büntetési tételeket kell kilátásba helyezni a bűnös magatartásuk estére.
Magán-vállalkozások is kereskedhetnek külföldön, akár saját termékekkel, akár mások termékeivel. Utóbbit akár saját számlára, akár bizományban. Ezek egészséges konkurenciái lehetnek az állami cégeknek. Így kisebb a veszélye valamelyikük tisztességtelen kereskedésének.
Vissza kell térni a keleti piacokra: FÁK országok, közel-kelet, stb.
 
Szükséges a termelés, kereskedelem állami segítése: pénzügyi, szervezési, piacszerzés, piacvédelem, kutatás-támogatás, innováció, infrastruktúra-létesítés, exportpiac szerzés, védővám, szerződéskötésre kötelezés kijelölt partnerrel, hazai állami tulajdonú bank a hazai cégek bőséges fejlesztési és forgóeszköz hitelezésére, stb.
(EU tiltás ellenére is elképzelhető, hiszen az EU-nak sem érdeke, hogy bedőljön a magyar gazdaság, és nekik támogatni kelljen bennünket. A bedőlő magyar és más kelet-európai gazdaságok a nyugatnak is bajt okozhatnak.)
 
Az állam lépjen fel kezdeményezőleg, és szervezze a Beszerző- értékesítő- szolgáltató szövetkezeteket, a Termelő- értékesítő szövetkezeteket, a termelési-feldolgozási vertikumok létrejöttét. Támogassa is ezeket, különösen az elején.
A tudományos alap- és alkalmazotti kutatást is szervezze, pénzelje, de együttműködve a termelő cégekkel. Állami akciócsoport működjön a szabadalmaztatás, fejlesztés, innováció területén. Ezekben 51 % állami tulajdonnal lehet indítani, majd ha nem stratégiai tevékenységről van szó, akkor lehet magánosítani, de csak a fentebb írt tisztességes módszerekkel.
 
A többi iparágban is kell a protekcionizmus, különösen, ha fontosak nemzetbiztonsági, vagy a válságok túlélése szempontjából.
Minden jelentősebb termékből legyen hazai termelőüzem, hogy ha összedől a világgazdaság jelenlegi rendje, illetve világméretű hiánygazdálkodás következik, akkor legyen termelési kultúránk, saját lábra állhassunk, ne legyünk teljesen kiszolgáltatottak. WC papír gyártástól a kohászatig. (Ruházati ipar, fonoda, szövőüzem, cipőipar, vegyipar, gépipar, járműgyártás, hadiipar, stb.)
 
A részben állami tulajdonú (51 %) cégekben az állam beleszólhat a fontos döntésekbe, felügyel, képviseli a nemzeti érdeket. A magántulajdonos hozza a piac- és profit érzékenységet, az ötleteket, a mozgékonyságot.
A nagy állami és vegyes tulajdonú cégek köré nagy beszállítói hálózatot kell kiépíteni, hazai tulajdonú cégekből. Így válik igazán húzó ágazattá a nagy, így lesz mozgékony, rugalmas a beszállítói hálózat, így lesznek nagy munkaerő felvevők a cégek.
Támogatni kell a kis- középvállalkozások létrejöttét, megerősödését. Ezek munkahely teremtők.
 
- Hitelpolitikai irányelveket kell a bankjaink nyakába akasztani, mellyel a hazánknak fontos hazai ipart, hazai kereskedelmet kell hitelfelvételi és kamatmérték előnyhöz juttatni. Sértené a versenysemlegességet? Nem számít, ha ez kell a megoldáshoz. Most is sérül a versenysemlegesség, lépten-nyomon. (A kicsit felvásárolják. Még a Volkswagen gyárat is bekebelezik a fedezetlen dollárral harácsolók! Ott legalább a Német kormány próbálkozott ezt akadályozni, igaz hogy a kísérletet a globalista EU elkaszálta!)
Ld.: Az “Eladósodottságunk” fejezetet is.
 
- Állami szinten is segíteni kellene a cégek versenyképességét, piachoz jutását. Államközi keret-szerződések még most is köthetők. A FÁK országok, és a közel-kelet felé kellene orientálódni exportunkkal.
 
- Állami törvénykezéssel segíteni kell a magyar vállalkozásokat. Pl.: A lánctartozás megszüntetése, kivédése végett. A körbetartozás megelőzésére. A csalárd nem-fizetés, csődjelentés megakadályozására. A felszámolásba menekülők megfogására.
Pl.: A 250 ezer Ft feletti szerződéseknél a részteljesítés ellenértékét helyezze banki letétbe a megrendelő, ahonnan igazolt teljesítés után az eladó, szolgáltató, alvállalkozó lehívhatja az iratok bemutatásával. (Hasonlóan a nemzetközi okmányos meghitelezéshez.) A bankokat kötelezni kell arra, hogy ingyen vezessék a letéti számlát.
 
Az építési fővállalkozók gyakran csődbe vezetik cégüket, hogy ne fizessenek az alvállalkozóiknak. Ugyanígy a feldolgozó cégek a beszállítóiknak. Törvénykezéssel kell az ilyesminek gátat szabni!
 
- A banki százalékos pénzforgalmi jutalékot forintban kell maximálni. (Elektronikus internetes átutalásnál a banknak csak a számítógépes program beszerzése a dolga.) Vagy: A pénzforgalmi számlavezetést ki kell venni a kereskedelmi bankok kezéből, végezze a Magyar Államkincstár, minimális díj fejében. Az átutalások azonnal átkerülnének az átutaló számlájáról a kedvezményezettére. Nem használnák a pénzt napokig a kereskedelmi bankok.
A számlavezetés fix havi díját pedig minimalizálni kell, vagy el kell törölni.
 
- A protekcionizmus ne csak országos szintű legyen, hanem megyei, és járási, települési szintű is, attól függően, hogy a termelő, szolgáltató tevékenység jellegének ésszerűen mekkora felvevő-piac szükséges. A vállalkozások (termelő, szolgáltató, kereskedelmi, pénzügyi, stb.) térség-határon túli terjeszkedése gazdasági szabályozókkal (piaci helypénz, helyi vám, stb.) is korlátozandó. A korlátozásnak határt szabhat az, ha nem lehet helyben gazdaságosan előállítani valamit. Az összeomlás után a szállítási költségek drasztikus emelkedése is ésszerű határok közé szorítja a cégek terjeszkedését. A várható összeomlás után már nem lesz idő, pénz, ember a helyi termelés kiépítésére. Természetesen a kistérségekben is gátolni kell a helyi monopóliumokat. Az ilyen jól szervezett, félig önellátó kistérségekben könnyű lesz a helyi pénzt is bevezetni. Ehhez van elleshető, működő példa, és módszerek, például a “www.sciennet.com” weblapról.
 
Amíg az EU-ban vagyunk, addig is keresni kell a protekcionizmusnak a kiskapuit. Amit országosan nem lehet megoldani, azt oldjuk meg a lépcsőzetes kistérségekben.
 
- A protekcionizmus veszteségeket is fog hozni. (piacok szűkebbek.) De sokkal több előnnyel kecsegtet. Most hiába dolgozik rengeteget (aki akar, és akit hagynak). Rosszul él, mert kizsákmányolással lefölözik. (Cégen belül a külföldi, aki kiviszi a profitot, és a hitelrendszeren keresztül a kamatos kamat technikával, és a tőzsdei manipulációkkal, és a privatizációs rablással, és a silány, felesleges árúk ránk sózásával.)
 
- Most új helyzet van, indokolt a befelé fordulás: összeomlás előtt állunk, mi is, és a fejlett világ is. A változtatásokkal nem szabad megvárni az összeomlást, mert akkor már nem lesznek erőforrásaink az új helyzethez alkalmazkodáshoz.
 
- Ha kilépnénk az EU-ból, akkor a védővámok rendszerét is alkalmazni kell.
h. Az átmenet:
A szabályozott kapitalizmusra áttéréskor, vagy az EU kilépésünk esetére gyár leszerelési moratóriumot, tilalmat kell hirdetni, hogy az idegenek ne zárhassák be gyárainkat, illetve termelőeszközeinket ne vihessék külföldre. (Mint ahogy történt a cementiparral, cukoriparral, mezőgazdasági gépgyártó iparágakkal, stb.)
Lásd.: a Visszafoglalás fejezetet is.
i. A legfőbb termelőerő:
Ez a munkaerő. A termelő szektorokban sokkal jobban meg kell becsülni anyagilag és erkölcsileg a dolgozókat. A fizikai dolgozókat különösen! A vállalatokat orientálni kell adórendszerrel és egyebekkel ilyen irányban. Ehhez ismét hatékony szakmunkás-képzést kell csinálni.
Ld. Oktatás fejezetet.
 
Túl kevesen dolgoznak az eltartottakhoz viszonyítva. Túl sok a nem érték-előállító foglalkozás. A megoldás egyik fontos eszköze lehet a szakképző lakóparkok létesítése, a népszaporulat fokozása, a minőségi munkaerő előállítása, (reprodukció) és a minőségi munkaerő erőnlétének, egészségének, munkakedvének fenntartása, javítása. Az élhetetlen rétegeknek szociális védőháló kell, de nem pénzzel, hanem a natúra lakóparkokkal.
Ld. a Nagy ellátó rendszerek és a Szakképző lakóparkok fejezetnél. A nagy ellátó rendszerek radikális reformja által megtakarított pénz részben a gyors hiteltörlesztésre is szolgálhat.
 
Éppen emiatt lehet a reformokhoz megnyerni a külföldi pénzügyi vállalkozásokat, a külföldi befektetőket, és rajtuk keresztül a külföldi politikai erőket is !!!!
Ld.: Magyar Lobby az EU-ban fejezetet is.
 
Idézet a Nagy ellátó fejezetből: Echo Tv, 2008.04.20. Kocsi Ilona műsorában: Magyarországon az 1 fő dolgozó emberre jutó GDP hasonló a Csehekéhez. Az 1 lakosra jutó viszont nagyon rossz, mivel sok a dolgozókra jutó eltartottak aránya (nyugdíjas, munkanélküli, potyautas, stb.).
j. Adókról:
Az Személyi jövedelemadó, Társasági adó, és más adókedvezmények eltörlendők. Most: lobby érdekek érvényesülnek, bonyolulttá teszi a rendszert, erőforrás pocsékolóan haszontalanságra ösztönöz. (üdülési csekk, étkezési utalvány, stb.)
A külföldi befektetők indokolatlan adóelőnyt élveznek. Ha a hazaiak ugyanazt megkapnák, akkor ők is versenyképesebbek lennének, különösen, ha megvalósulnának az itt írt vállalkozásbarát javaslataim.
 
Az EVA rendszerét meg kell szüntetni, mert
--- Adóelvonás az államtól.
--- Versenysemlegesség ellen való.
--- Belekényszeríti a vállalkozót, hogy csak minimálbér után fizessen járulékot, így nem képződik nyugdíjalapja.
k. Adósságteher:
Az állam, a vállalkozások és a lakosság tragikusan eladósodott. Emiatt a bevételének jelentős hányada elmegy tőke és kamat törlesztésre. Gyorsan ki kell ebből lábalni, mert a maradék vagyonunk, versenyképességünk is elvész, mi is belepusztulunk! Ha nincs más megoldás, akkor drasztikus takarékossági intézkedések útján kell néhány év alatt megszabadulni az állami adósságtól. (Ld.: “Eladósodottság” fejezetet is.) Ehhez nagy médiakampányt is kell csinálni. Románia hasonlóan cselekedett korábban, így most hatalmas előnnyel veszi az akadályokat, sőt prosperál a gazdasága.
l. Takarékosság:
Állami és társadalmi szinten is takarékosságra kell törekedni.
 
A. Indoklás:
 
- Elsőbbséget kell adni az érték-előállító tevékenységnek.
- Egy elsüllyedőben lévő nemzettől nem nagy áldozat, különösen, ha bűnös a süllyedésében.
- A hitel- és kamatrabszolgaságból szabadulás végett fontos, hogy emberi és anyagi erőforrásainkat ne fecséreljük el.
- Fontos a takarékosság azért is, mert nyakunkon van a globális energia- nyersanyag- élelmiszer-hiány, a környezeti problémák elhárításának költségei, és más feladatok.
- A mai közgazdászok fogyasztás-növeléssel gondolják felélénkíteni, növekedésre serkenteni a gazdaságot. Ez több okból aggályos:
- Ha nem belföldi termékek, hanem behozott külföldről származó termékek fogyasztásában realizálódik a fogyasztás-növekedés, akkor az rontja az ország fizetési mérlegét, nem növeli az állami- lakossági- céges bevételeket, nem csökkenthető eladósodottságunk.
- A növekedés nem folytatható a végtelenségig, ha a Föld erőforrásai végesek.
- A korlátok nélküli fogyasztás növelés elveszi az emberek idejét, energiáit, pénzét attól, hogy élvezze azt amije már van, élvezze az életet, élvezze a társas kapcsolatokat, élvezze a magának megteremtett szórakozást.
- Fokozódik a takarékosság jelentősége a nehéz időkben:
	- Összeomló világgazdaság. Még rosszabb magyar gazdasági helyzet.
	- Összeomló, átrendeződő világpolitikai, világhatalmi periódus. (Európa háttérbe
 szorulása, elszegényedése.)
- Klímaválság.
- Polgárháborúk veszélye. (Sokan cikkeznek erről.)
- Jelentős eladósodottság, állami, céges, egyéni szinteken. Nagy adósságtörlesztési és
magas kamat-fizetési időszakban, azaz most.
 
B. Módszerek:
 
- Meg kell vizsgálni, hogy hogyan lehet visszább szorítani a pazarlást: az időnkkel, az erőforrásainkkal. Módszer lehet az adópolitika. (Luxus-adó, áfa rendszer, forgalmazási megkötések, stb.)
 
- Szerintem jelentős részben pazarlás, luxus, ezért a jelenleginél sokkal kisebbre kell leépíteni:
 - Szépségipar, szépségszolgáltatás: Kozmetikai ipar és szolgáltatás, műköröm-építés, extrém-fodrászat, stb.
- Tömegturizmus.
- Hadiipar nagyobbik része. A hivatásos hadseregek.
- Börtönök: Kevesebb is elég lenne. Mellettük elsősorban szigorú, de emberséges szakképző lakóparkokat, natúra lakóparkokat, foglalkoztató lakóparkokat kell létesíteni. Nem bűnözőképzőkre, hanem szakképző és nevelő intézményekre van szükség. A börtönökben, és a majdani lakóparkokban a belső rendet, a foglyok egymás közti emberséges viszonyát biztosítani kell. Eszköze lehet: a büntetés duplázása.
- A bűnözés eltűrése is pazarlás. Halálbüntetés kell a szándékos élet elleni bűncselekményekre. Más bűncselekmények büntetési tételei sokkal szigorúbbak és valóban elrettentők legyenek. Ld. még a közbiztonság fejezetnél részletesebben.
 
- Megszüntetendők a pazarló termékek:
Jelszó: “Ami nem szükséges, az luxus. Luxusra nem költünk.”
Luxus: A szükségleten felüli fogyasztás. (Túlzások: autó, ruházat, lakás, külföldi nyaralás, stb. terén.)
 
- A nem termelő foglalkozásokban dolgozók száma a jelenleginél sokkal kisebbre korlátozandó. Kisebb részben adminisztratív korlátokkal, de inkább a rendszer megjavításával! Szociológus. Pszichológus. Politológus. Jogász. Közgazdász. Könyvelő, adminisztrátor. Egyes foglalkozások betiltandók. Pl.: Kurtizán.
- Jelenleg túlzottan sokan vannak: Irodalmárok. Hivatásos zenészek és énekesek. Hivatásos színészek. Versenysportolók. Hivatásos képzőművészek. Manökenek. Újságírók, riporterek.
A hivatásosak helyett az emberek saját maguknak, otthon, egyénileg, továbbá az általuk önként, vagy a falu, a műfalu (ld. külön fejezetben) által szervezendő kis-közösségeikben, öntevékeny munkára alapozva valósítsák meg a valódi igényeik kielégítését.
 
- Az államilag finanszírozott nem termelő foglalkozások is minimálisra szorítandók vissza, főleg a működési szisztéma megváltoztatásával. (ld. más fejezeteket). Például: Rendőrség. Hivatásos katonaság. Politikusok. Önkormányzatok hivatalai.
 
- Szűkebbre szorítandók a nem termelő szektorok:
- A kereskedelmi bankok.
- A kereskedelem egy része.
- Az egészségügyi szolgáltatás. (Ld.: Nagy ellátó rendszerek fejezetnél.)
- Vendéglátóipar nagy része.
- Szállodaipar nagy része.
- Utazásszervezők nagy része.
- A biztosítók. (vagyonbiztosítók, életbiztosítók, nyugdíjbiztosítók, egészségbiztosítók). Helyettük a család, a nemzetség, a faluközösség, a műfalu venné át ezeket a szerepeket, önszerveződő módon.
- Lassan megszüntetendők az egészségkárosító iparágak, a fogyasztók megokosítása útján: dohányipar, kábítószer-gyártás és kereskedelem, a gyógyszeripar egy része.
 
- A kereskedelmet rendeletileg át kell állítani a csomagolóanyag minimalizálásra. Lehetőleg ömlesztve, lédig áruként szállítsa ki a gyártó, nagy kiszerelésben. A boltban automatákból, vagy digitális súly-mérős pénztárgépeken értékesítsenek. A vevő hozott edényébe, csomagoló anyagába kell csomagolni, amit ésszerűen lehet. Szabványosított méretű csatos üvegeket, PET palackokat, műanyag fedeles ládákat célszerű használni. Pl.: tejet, üdítőitalt, ásványvizet, sört, bort, tömény szeszes italokat, étolajat, lisztet, cukrot, sót, joghurtot, kefirt, aludttejet, túrót, cukorkát, csokoládét, mosóport, folyékony mosószert, stb. Így mindenki magának felel a maga tisztaságáért. Az otthoni tárolás is megvalósulhat a vásárlási-hazaszállítási csomagolóanyagban.
m. Kis-FÁK:
Az újonnan csatlakozott, hozzánk hasonló fejletlenségi állapotban lévők az EU-n belül kössenek kétoldalú és többoldalú gazdasági együttműködési megállapodásokat. Egymás-közt belső, védett piacokat kell létesíteni a számunkra (és számukra) fontos termelő ágazatokban. (Baltiak, Lengyel, Cseh, Szlovák, Horvát, Szlovén, Szerb, Román, Bulgár, Ukrán, Belorusz.) Ha az EU ezt nem tűri, akkor kollektíven ki kell lépni, és Közép-Európai Független Állomok Közösségét kell létrehozni. Régi vitáink tárgyalásos rendezése, határkiigazítás, védett szabad-kereskedelmi zóna, esetleg közös pénz. Ha az EU felbomlik, akkor is ilyen irányban kellene mozdulni. A Kis-FÁK tagállamai viszont megőriznék önállóságukat a külpolitikában, a nemzetvédelemben, és minden más területen. Közös külpolitika csak esetileg, illetve a stratégiai kérdésekben kívánatos, de szigorúan konszenzusos alapon. Csak az eszmék, az áruk, és a tőke áramolhatnak szabadon, de tőkéből csak a felesleg. (Emberek szabad áramlása nem kívánatos.) Ezzel létrejönne a nagyszériás termelés alapfeltétele, és a multinacionális cégekkel szemben is lenne egy védőernyő. Mivel piacgazdaságok, és nem tervgazdaságok együttműködése lenne, ezért sikeresebb volna, mint a KGST. Különösen igaz ez, ha nincs gazdasági blokád, és technológiai- tudományos blokád alatt, ha nincsenek COCOM listák. A természeti adottságok különbözősége sokoldalúvá, így életképessé tenné a Kis-FÁK együttműködést. A nagyhatalmaknak is tetszene, mert politikai és gazdasági korridort képezne a fejlett nyugat, és a kelet között.
n. EU átalakítás:
Szerintem az EU rendszerét át kell alakítani úgy, hogy nekünk is előnyös legyen. Ld. 6.28.f. és más fejezetekben. Ez előnyös lenne a többi országnak is. A 2008. évi világválság, G.W. Bush és mások szemléletváltozása miatt ez nem lehetetlen!
Ha ez nem sikerülne, akkor végső esetben ki kellene lépni az EU-ból.
Protekcionizmus kell. Önellátásra kell berendezkedni ahol csak lehet. A jó technológiákat meg kell vásárolni az egész világból. Amit nem adnak, azt meg kell szerezni. (Ha lekoppintják, az sem baj, hiszen sok ország, sok cég ezt teszi. Kína többségében csak bitorolja, következmények nélkül.) Amiben ésszerűen nem lehetünk önellátóak, azt az exportunk bevételéből kell megvásárolni. Ha blokád alá vonnának, akkor sem kerülhetünk a Kubai, vagy Észak-Koreai helyzetbe, mert nálunk vannak erőforrások, van termelési kultúránk. (Amíg ki nem hal a szakembergárda.)
Ma, az elektronizálás, és a fejlett technológiák korában már kevésbé fontosak az óriási szériák, és a világpiacra termelés. A jelenlegi túlzott export-orientáltságunk is oka annak, hogy a 2008-….. évi világgazdasági válság súlyosabban érint bennünket, mint más országokat.
Lehet, hogy kevésbé lenne csillogó az életünk, de igazságosabb, egészségesebb, boldogabb lenne, és főleg: túlélnénk a többi európai nemzetet. Nem pusztulna el nemzetünk, és vele a magyarok többsége! Ha figyelembe vesszük, hogy a kőolaj készletekből kb. 5-10 év múlva hiány lesz, akkor még-inkább az önellátás, a birtokolt technológiáink gazdagítása szükséges. Be kell rendezkedni a nehéz időkre, a lokalitás irányába elmozduló élethez, piachoz, termeléshez.
Ld.: a-2.
George W. Bush USA elnök 2008.12.16.-án a CNN televízióban elmondta, hogy “fel kell áldozni a szabadpiaci elveket, hogy megmentse a gazdaságot az összeomlástól.”. Kormánya korábban a szabályozatlan szabadpiac állhatatos védelmezője volt. A szabadpiac elve csődöt mondott!? Nicolas Sarkozy Francia elnök 2008. októberében már “a kapitalizmus megreformálásáról”, “szabályozott kapitalizmus szükségességéről” beszélt. Obama, az új elnök patrióta gazdaságpolitikáról beszél, és így is cselekszik. Pl.: Az USA a nagy állami projektekhez csak hazai beszállítókat enged. Azóta Gyurcsány Ferenc is patrióta gazdaságpolitikát mondogat.
Ezek a nyilatkozatok, és a világcsúcs értekezlet sorozat jelzi, hogy a nagyok sokkal bátrabban nyúlnak a szikéhez, a bajok orvoslása végett!
Nekünk sem szabad félénknek, szégyenlősnek, óvatoskodónak lenni.
o. EU jövőnk:
Idézet a Nemzetközi viszonyok fejezet c. pontjából:
- Ha céljaink elérésében az EU szabályok véglegesen gátolnak, és kicselezni sem lehet, akkor ki kell lépni az EU-ból. Ki akarják zárni Cseh és Ír országot, mivel nem szavazták meg a Lisszaboni szerződést. (2008. év) (Az Írek népszavazást is tartottak, mivel alkotmányuk szerint ez kötelező!) Ha a kizárás lehetséges, akkor a kilépés is! Legyünk függetlenek. Mentsük ami menthető! Háborút indítanának ellenünk? Bojkott alá vennének?? Keresünk más szövetségest, akár keleten is!! Két kézzel kapnának utánunk. A Tatárjáráskor, a Török támadáskor is ezt kellett volna tennünk, ahelyett hogy a nyugat védőbástyájaként elvérzünk. (Közben a gazdag, gerinctelen Velence a Törökökkel szövetkezett, és segítette őket!) Most jó muzulmán, szapora országként nagyhatalom volnánk!
Az EU-ba Magyarország által befizetett hozzájárulás kb. annyi, mint a kapott támogatás. Sőt: időnként mínuszban vagyunk! Ráadásul a támogatás megszerzése nehéz. Sokkal nehezebbé tették hatóságaink, mint pl. a Románok. Ezen felül sok haszontalanságra adja a pénzt az EU, ahelyett hogy elsősorban a gazdaságunk megerősítésére adná! Nem kell nekik az erős Kelet-Európa, mint konkurencia. (Szökőkút, díszburkolat, alibi programok, stb.)
Nem jött be az a maszlag, miszerint az EU-ban a határok légiesedésével megoldódik a trianoni országvesztés problémája, a magyar kisebbségek helyzete. Sajnos ugyanúgy hazátlanok, üldözöttek, asszimilálódásra, vagy elmenekülésre kárhoztatottak, mint előtte.
Az ilyen-féle EU-ban maradásunk a vesztünket okozza! Megakadályozza, hogy testhezálló törvénykezéssel életképessé, túlélővé alakítsuk nemzetünket. (A volt szocialista blokk más országait kevésbé sújtja az EU tagságuk.)
Az EU tagságunk csak jutalom volt a NATO tagságért. Mézesmadzag volt. A nyugatiak szabad rablásához kellett a rendszerváltásunk, és az EU tagságunk is.
p. Lásd még:
- “Mások alternatívái” fejezetet.
- Az ősi “Székely (Magyar) rendtartás” szerinti módszerek hasznosítandók, színesítenék a jelenlegi viszonyokat. Nagyon hasznosak lennének a benne élőknek, és az egész magyarságnak. Ld. Függeléket.
6.14. Mezőgazdaság:
Mezőgazdaságunk problémái nem oldhatók meg csak önmagukban. A Gazdaságirányítás és a többi fejezetben leírtak megvalósítása is szükséges a mezőgazdaság megerősödéséhez.
a./ Szerintem:
- Legyen sokszínű a tulajdoni forma, és a méret szerint. (Szövetkezet, Rt, Kft, egyéni vállalkozás, családi gazdaság, őstermelés.)
 
- Földtulajdont továbbra is csak belföldi magánszemély szerezhessen. Termőföldet tilos eladni külföldi állampolgárnak (még EU tagországinak sem). A tulajdon maximálás maradjon meg, mert másképp még könnyebb lesz kihúzni alólunk a földet. A maximális személyi tulajdon lejjebb szállítható 300-ról 50-100 hektárra. Ezen belül falugyűlés népszavazása alapján a település külterületének méretétől, művelési ágától függő legyen. A termeléshez a családtagok földtulajdona úgyis összeadódik, és akkor az már jelentős terület. A kisebb terület nem jelent szétaprózott gazdálkodást, ha államilag jobban szerveznénk és ösztönöznénk a beszerző- értékesítő- feldolgozó, raktározó társulások, szövetkezetek létesítését. Jelenleg is megoldják az emberek a gazdaságos termelést szolgáltatás igénybevétellel, bérbeadással, integrálással. A tulajdoni szétaprózottság előnyös a külföldiek befurakodásának megelőzése végett, és a falusi kiskirályságok ellen is.
 
(Másik megoldás: Törvényileg “örökös állami tulajdonnak” (Szent Korona tulajdonának) kell minősíteni az összes földünket, amit csak használatra, egyfajta adóztatható, határozott idejű haszonbérbe kaphatja meg a magyar nemzetiségű, helyben lakó, ténylegesen földművelő állampolgár. Maximum 10 éves bérlet, ami meghosszabbítható. Mint ahogy az okos kiválasztott nép csinálja a közel-keleten!)
 
Így nem betonozódna be a földhasználat, és ha félresiklik valami, akkor később könnyebb korrigálni. A külföldiek távoltartása is könnyebb lenne. Az EU torkán is könnyebb lenne ledugni, mint a külföldiek tulajdonszerzésének korlátozását?
 
Az EU 7 éves termőföld moratórium 2011-ben lejár! Addig tenni kell valamit!! Három év hosszabbítást kérhetünk, de ezt az összes EU tagnak meg kell szavazni, amire kicsi az esély. A világgazdasági válság most mindent felülír. A nyugatiak naponta sértik az EU szabályokat. Így nálunk nem szabad feloldani a külföldiek földvásárlásának tilalmát. Ha kell, “trükkök százaival” kell megoldani.
 
- A termőföld bérletre is korlátot kell szabni. Pl.: Egy társas vállalkozás maximum 1.000 hektárt bérelhessen (maga és leánycégei összesen), de a benne lévő tulajdonosokra számítva a bérlet ne haladja meg fejenként az 50 hektárt. Ne fordulhasson elő, hogy nagy határrészek, később országrészek kerülnek egy cég fennhatósága alá. Ezt a maximumot ne léphessék át azzal sem, hogy több földhasználó cégben szereznek tulajdont. Az egyéni gazdálkodó, vagy családi gazdálkodó, és annak le-felmenői összeszámítva maximum 100 hektárt bérelhessenek, összesen, minden érdekeltségüket összeszámítva, itt is betartva a fejenkénti 50 hektár plafont.
 
Indok: A föld, mint a legalapvetőbb életfenntartó erőforrás ne legyen kevesek által kisajátítható. A földterület (és a természeti erőforrásaink) nem bővíthetőek, ellentétben az ipari kapacitásokkal. Megelőzendő a Római birodalom összeomlását okozó birtokkoncentráció. Ld.: Tanulságok Rómától c. fejezetet. A földre, és a mezőgazdaságra (és más korlátozott természeti erőforrásra) nem szabad érvényesíteni az általános szabályokat. Ez nem szocializmus, hanem felelősség, ésszerűség.
 
- A mezőgazdasági vállalkozások ne álljanak növekedési kényszer alatt. Ha mégis növekedni akarnak, akkor azt ne a földtulajdon és a földbérlet halmozásával érhessék el, hanem az állattenyésztésük növelésével, intenzív kultúra beállításával (zöldség, gyümölcs), a gépi szolgáltatással. Most kell megelőzni a nagybirtokrendszer kialakulását, legyen az belföldi, vagy külföldi gazdáé. A történelem folyamán főleg a föld miatt voltak nagy lázadások.
 
- A mezőgazdaságot elsősorban a család munkájára kell alapozni, a csúcsmunkákba bevonva a városi, a hegyvidéki területek lakosságát, az iskolásokat. Ne a napszámosra, ne a másik ember kizsákmányolására alapuljon a mezőgazdaság. Óvakodjunk a nagybirtoktól, mert az a jobbágyvilágot, és a zsellérvilágot is visszahozza, és legyünk tekintettel arra, hogy a mai iparosodott, városi életforma várhatóan ellehetetlenül, sokan özönlenek majd vidékre.
A nagy gazdák most is külföldről hoznak be napszámosokat a csúcsidényben. A nagyság csapdájába estek ők is, és a falujuk is. Elorozzák a többiek elől a földet, így azok városba menekülnek, ugyanakkor a nagy földjüket már nem bírják művelni, külföldieket juttatnak munkalehetőséghez.
 
- Figyelembe kell venni, hogy a válság nem egyszerűen pénzügyi- gazdasági. Hiánygazdálkodáshoz érkeztünk. Nyersanyag, energia, élelmiszerhiány van, és ez fokozódik. A föld és a víz lesz a legfontosabb természeti erőforrás. Valószínűleg vissza kell állni az iparszerű mezőgazdaságról egy sokkal egyszerűbbre. Lehet, hogy üzemanyag-szűkében a gépesítés is visszaszorul. Várhatóan még az állati erőt is igénybe kell venni, és hozzá sok-sok emberi munkát. A mezőgazdaság termelékenysége le fog csökkenni. A nagyvárosokból sok ember áramlik vidékre. Ha földünket elkótyavetyéljük, akkor még az éhínség is előfordulhat. Földönfutóvá (bozgorrá) válunk.
Mezőgazdaságunkat nem szabad a profittermelésre építeni. Vannak ettől fontosabb megfontolások. (A hatékonyságot a magántulajdon úgyis automatikusan hozza, de ezt korlátok, szabályok közé kell szorítani.)
 
- A mezőgazdaságban is fel kell készülni a világgazdasági összeomlás, a kőolaj ínség időszakára.
Az állam, és a helyi közösségek szaporítsák a lovakat, tartsanak méneseket. Legyen Hucul, kaukázusi, hortobágyi nóniusz, és hasonló igénytelen ménesek. Ezek mellett tenyészteni kell a régi fajtáinkat, továbbá a nagy hidegvérű lovakat is.
A mezőgazdasági gépgyártást ismét fel kell éleszteni, amelyik képes lesz a hazai igényeket kielégíteni. Ehhez a kiegészítő iparágakat is meg kell újítani, meg kell őrizni: kohászat, szerszámgépgyártás, bőripar, műtrágyagyártás, növényvédő szer gyártás. (valamennyi mindig kell.) Lásd: Ökológia klubnál írtakat is!
 
- A kistulajdonosokat adó és támogatás politikával kell nonprofit beszerző-értékesítő- feldolgozó- raktározó társulások alapítására ösztönözni. Cél: megmaradjon a termelés egyéni, családi jellege, annak nemzetmegtartó, vidék erősítő előnyeivel (szaporodás, hagyományok, életerő, stb.), másrészt a piaci versenyképességet, az érdekérvényesítő képességet is javítani kell, a termelők társulásával. A társulásban viszont törvényileg kell korlátozni a megszerezhető tulajdon arányát, és mértékét, hogy ne nőhessen egy-egy gazda a többiek fejére, ne harácsolhassa össze a tulajdont.
Esetleg szövetkezeti forma is engedélyezhető, de az nehézkes az egy tag egy szavazat elv, és a kétféle kötődés miatt. (Tulajdonrész, és tagság.)
 
- A fenti korlátozások látszólag a gazdálkodók érdekei ellen van, de mégis őket is szolgálja. A sok egyenrangú gazda társadalma egészséges emberi kapcsolatot eredményez. Nem lesz feszült társadalmi viszony. Nem lesz végtelen növekedési kényszer a gazdákon. Nem kell minden pénzüket újabb és újabb földvásárlásra gyűjtögetni. Nem kell egykézni a vagyon miatt. Nem kell érdekházasságokat kötni. A sok egyenlő gazda jól működő közösséget eredményez. Kultúra megőrző. Jól bevált a Hajdúknál, a Székelyeknél.
 
- A jelenlegi (2008) szövetkezeti törvénynek a megszűnés, átalakulás esetére előírt közösségi alap átadást (más szövetkezetnek, érdekképviseletnek) meg kell szüntetni, mert ez a jelenlegi forma bebetonozását jelenti, gátolja az átalakulást gazdasági társulássá.
 
- A belső piacot védeni kell, és államilag is szervezni kell! (ld. Holland példa, stb.) A biztos hazai felvevőpiacra alapozva termelési kvótákat lehet biztosítani a termelőknek, termeltetési szerződéseket lehet köttetni köztük és a felvásárlók között. (szerződéskötési kényszer) A birtokolható kvótamennyiséget maximálni kell, tevékenységtől, megyétől függően, hogy általuk ne kerülhessen senki monopolhelyzetbe.
 
- Hangya Szövetkezetek szervezendők, állami ösztönzéssel. (Vele a Bonetta és a Futura rendszer is hasznosítható. Az évente újra leosztott kvóták mértékéig államilag garantált minimális felvásárlási árak szükségesek.)
 
- Újra meg kell teremteni a hazai feldolgozó ipart, termelői tulajdonra alapozva, állami szervezéssel, és állami támogatással, megfelelően nagy méretben, hogy versenyképes legyen, még a külföldiekkel szemben is! Jó példa az Alföldtej társulás. Amik már eddig alakultak, de csak vegetálnak, azokhoz államilag finanszírozott, eredményérdekelt, átvilágító- tanácsadó vállalkozásokat kell küldeni.
 
- Ld.: A gazdaságirányítás fejezetet, különösen a külkereskedelemre, a belföldi kereskedelemre, a megyei, járási, települési protekcionizmusra vonatkozó részeket.
- Sikeres nemzeti mezőgazdaság kell. India nagy élelmiszer felvevővé vált, mi meg itt állunk élelmiszeripar nélkül, mert eladtuk, bezártuk, szétvertük.
 
- A mezőgazdasági termék nagykereskedelmet és az élelmiszeripart törvénykezéssel ki kell emelni a szabadpiacból. Ezt csak a termelők társulásai végezhessék. A feldolgozók csak saját feldolgozásra vásárolhassanak alapanyagot, tehát továbbértékesítésre tilos. A mezőgazdasági exportot is csak ezek, és a 100 % állami tulajdonú cégek végezhessék. A mezőgazdasági termékeket a hazai tőzsdékről is ki kell tiltani. Senki ne űzzön szerencsejátékot élelmiszerrel, takarmánnyal.
A mezőgazdasági termelőket akár kötelezni is lehet, hogy lépjenek be valamelyik beszerző- értékesítő- feldolgozó- tároló társulásba. Ezekben résztulajdont vásároljanak. A tulajdoni részarányától függő mértékű termék-kvótát kapjon a társulásától. Ez a tulajdon- és kvóta ellenérték szerény legyen, és a gazdák földtulajdona, földbérlete mértéke szerint maximálni kell, az ügyeskedések kivédésére. A társulás ezt köteles bármikor visszavásárolni. Minden év 6-7-8. hónapja ideális a gazdáknak, és a társulásnak, hogy a következő évi termelési szándékokat egyeztessék, a kvótákat újraosszák.
A társulások minden évben a földművelésügyi minisztérium országos kvóta előirányzatán osztozzanak. Az FVM mérje fel a következő évi belföldi és export lehetőségeket. (Az aktív irányítást a termelők mindig hiányolták. Ne a felvásárlók manipulációi irányítsák a termelés volumenét és az árakat.) Ha az FVM túl kicsire lőtte be a kvótát, akkor a termékhiány miatt kártalanítsa a feldolgozókat. Ha sokra lőtte be, akkor állami intervenciós felvásárlást végezzen, kötött áron.
Előnyök: Nem fölözné le senki a termelő hasznát. Biztos piac lenne, a nagy túltermelésektől és hiányoktól mentesen. Jövedelmező termelés. A belföldi végső fogyasztó is kiegyensúlyozott, elfogadható árakat élvezne, és kitűnő minőséget. Az ország tervezhető exportbevételt, deviza bevételt kapna.
 
- Magyarország mezőgazdasága 30 millió magyar eltartására is képes volna. (Élelem, munka.)
 
- A helyi piacokra termelőket, a helyi kereskedőket védeni kell. Többségében be kellene tiltani a mesterséges tartósító szereket, ízfokozókat, színezőket, állományjavítókat. Betiltandók az állattenyésztésben a hormonkészítmények, illetve kizárandók a kereskedelmi forgalomból az ilyet tartalmazó termékek. A külföldiek a mi kis piacunk miatt nem fogják ezeket kihagyni termékeikből, így kiejthetők a konkurencia-harcból.
 
- A növénytermelés tartós túltermelését a szervezett, rendbetett állattenyésztéssel és feldolgozóiparral, továbbá a keleti exporttal kell levezetni. Ha nem megy, akkor a rosszabb termőhelyeken ösztönözni kell az erdő, legelő, energia ültetvény-telepítést, a kétnyomásos, és a háromnyomásos gazdálkodást. Államilag szervezni, pénzelni kell a régi árterek visszaalakítását, és ott a fok-gazdálkodást ki kell alakítani.
 
- Új típusú háztáji gazdálkodást kellene szervezni, ösztönözni. Ez a saját szükségleten felüli állattartást, fóliás kertészetet fedje le. (A külterületi növénytermelés rendje már kialakult.) Nem elég csak az önszerveződésre várni, mert a közösködéstől a rossz tapasztalataik miatt félnek az emberek.
A falvak, kisvárosok közvetlen közelében, kisebb állattartó telepeket építsenek közösen az erre vállalkozók. Nagyüzemi, de mégis állatbarát technológiával működtessék. A létesítmények osztatlan közös tulajdonúak legyenek. Az állatok legyenek gazdánként megkülönböztetve, lehetőség szerint elkülönítve. Így a gazda szeme hízlalná a jószágot. Megmutatkozna a jó gazda gondossága. Az állatgondozás menetrend szerinti beosztással történhet. (Tehát az ügyeletes gazda mindenki jószágát gondozza.) Alkalmazottakkal is gondoztathatják a jószágot.
Láttam ilyen megoldást. Pl.: Litván tehenes gazdákat az 1980-as években. Hasonlóan működnek a hazai sport-ló tartók. Régen a híres, jellegzetes Hajdúböszörményi “ólaskert” övezet is a lakóövezetet ölelte körbe, de itt inkább elkülönült gazdálkodás folyt.
Ezek az állattartók szervezhetnek maguknak legeltetési társulást, apaállattartást, építhetnek közösen termékfeldolgozót, raktárakat, vásárolhatnak közös gépeket, közösen tudnak erjesztett silót készíteni.
Hasonlóan működhet a fóliázott, üvegházi, hajtatásos intenzív kertészet is.
Hasonlóan közös erdőgazdálkodást is kell szervezni.
Előny: A belterületek korábbi környezetterhelése nem jönne vissza. (Nitrátszennyezés, szag.) Jobban gépesíthető. Élőmunka takarékos. A gazda és családja éreznék a magántulajdont, a gazdálkodás örömét. A gyerekek belenőnének a gazdálkodásba. Szabadságra könnyebben elszabadulhatnak. Nem mások kizsákmányolására épülne a gazdaság, hanem a közös, aktív munkára. Nagyon jó emberi közösségekké alakulhatnak. A közéjük nem valót, a harácsolót, az összeférhetetlent kiszavazhatják maguk közül. A kiszavazott vagyoni hányadát felvásárolják, vagy eladhatják új belépőnek.
 
- Emellett működhet az egyéni gazdálkodás a tanyákon, a tanyabokrokban is. (Lásd: magyar “szeres” településeket. Lásd.: tirpák tanyabokrokat.)
 
- Az ősi “Székely (Magyar) rendtartás” szerinti módszerek hasznosítandók, színesítenék a jelenlegi mezőgazdasági tulajdoni viszonyokat, és a földhasználatot. Nagyon hasznosak lennének a benne élőknek, és az egész magyarságnak. Ld. Függeléket.
6.15. Megőrzés:
- Ingatlan eladási normák: Ld.: a Visszafoglalás fejezetnél.
- Az EU 2008 júniusában kifogásolta a verseny-semleges szabályozás jelszavával, hogy a magyar illetéktörvény a külföldieknek nem adja meg azt a lehetőséget, hogy csak a külföldön eladott és a Magyarországon vásárolt ingatlan értékkülönbözete után kelljen vásárlási illetéket fizetni. (Ennek elfogadása az árviszonyok miatt a külföldiek illetékmentességét jelentené!)
- Etikai normarendszert kell kidolgozni. (Lehetséges vevőkör, rangsorolás, elővásárlási szabályok, veszteséget kompenzáló rendszer, stb.)
Földet, lakóházat nem adunk el idegennek, hódítónak, honfoglalónak.
 
- Az ősi “Székely (Magyar) rendtartás” szerinti életformát választók ezt a problémát is meg tudják oldani. Hasznosítani kellene módszereiket. Ld. Függeléket.
6.16. Visszafoglalás:
 a. Mi a haza?
A HAZA szerintem: A föld, ha az a mienk, a földön lévő ingatlanok és ingóságok, ha azok a mi tulajdonunk, a földön élő emberek, ha mi vagyunk azok, és ha mi jó hazafiak vagyunk (nem világpolgárok). A hazát kompletten kell védeni, visszaszerezni, gyarapítani.
Ki a magyar? Nagyapám szerint: akinek fáj Trianon, az magyar.
 
Már zömében elveszítettük, és tovább vesztegetjük: az ország lakóterületeit, a művelhető földterületeket, a termelőeszközöket, a kultúránkat, a hagyományainkat, a szokásainkat, a vallásunkat, a jó munkaerőt. A népesség fogy, erőforrásainkra rátelepedtek az idegenek és a hazai harácsolók.
Termőföldjeink, erdőink rövidesen zömében külföldi tulajdonba kerülnek. (Az EU földvásárlási moratórium lejártakor.) Az új idegen tulajdonos nem fogja beengedi földjeire, dűlőútjaira a magyarokat. (Betolakodónak, tolvajnak tekinti, és elzavarja.) Az új idegen nagybirtokosok már szervezetten fogják betelepíteni a dolgos fajta, olcsó idegen munkaerőt földjeik művelése végett, mint tették ezt a középkorban az urak, a kipusztított parasztjaik helyére. (Dózsa, Budai Nagy Antal és más parasztlázadások után, vagy a Tatár, a Török, a Habsburg népirtások után.)
A vidéki kistelepülések jelentős részén máris többségbe kerültek az agresszív népek. Életmódjukkal, bűncselekményeikkel elüldözik a még ottmaradt őslakókat, illetve azok gyorsan kihalnak. (Megélhetési bűnözők territóriuma. Elvándorlás, kivándorlás. Ezt segíti a falusi munkanélküliség, a rossz forráselosztás, az iskolák, posta, vasút bezárása is.)
Tehát mi marad az őslakóknak? Átmenetileg a nagyvárosokban, mint rezervátumban még meghúzhatja magát, de ott a mesterségesen is fokozott kiszolgáltatottságban, gyakorlatilag hazátlanként csak tengődik, nem szaporodik. (Bozgor lesz.) De csak átmeneti lesz itt az élete, mert a betelepítési és betelepedési hullámok fő célpontjai a városok lesznek. (Ld. Ajánlott irodalomnál: Wikipédia / Betelepülések és betelepítések Magyarországra szócikk: “Előterjesztés a Kormány részére a Magyar Köztársaság migrációs stratégiájáról. 2007. január” 10 évre titkosítva!)
 b. Célok:
- A magyar haza elvesztését, az új honfoglalókat meg kell állítani, a folyamatot vissza kell fordítani.
- A feladatok megvalósításához mozgósítási tervek, akciótervek kellenek. (Pl.: bojkottra, sztrájkra, tüntetésre.)
- Vagyonunkat vissza kell szerezni: elrabolt, felvásárolt természeti erőforrásainkat, termelő eszközeinket, közvagyonainkat.
- Magyart megtartó hellyé kell tenni országunkat.
- Ki kell szorítani: az idegeneket. Ha nem tesszük, akkor bennünket szorítanak ki!
- A Magyarokat már jelenleg is üldözik, elcsábítják a településekről, az országból.
- Háború, polgárháború folyik, egyenlőre fegyvertelenül. Vagy mi, vagy ők!
- Meg kell akadályozni a beszivárgásos honfoglalást.
(Korábbi nagy beszivárgások: Nagy-Magyarországra a Románok, Szlovákok, Szerbek. Palesztinába az 1940-es években a kiválasztott nép. Amerikába és Ausztráliába a fehér telepesek. Fehér telepesek Texasba az 1836-os háború előtt. Az USA-ba jelenleg a Mexikóiak és mások. Dél-Afrikába a Hollandok, Angolok. Stb.)
- Sokan betódultak, és rövidesen még többen jönnek, akik nem akarnak, vagy nem tudnak beilleszkedni:
--- Rablólovagok. Szerencselovagok.
--- Felvásárló pénzesek.
--- Potyautasok. A nagy ellátó rendszereken élősködők.
--- Muzulmánok, hinduk, stb.
 
- A magyarellenes idegeneket ki kell utálni, ki kell szorítani az országból.
- A (szóval, tettel) magyarellenes “magyarokat” fel kell világosítani a tényekről, folyamatokról, háttér játékokról, és nyomatékosan közölni kell velük, hogy változzanak meg. Személyesen kell mindegyiket megszólítani!
- Az előbbiek beépült, korrupt, idegenszívű pártfogóit ki kell szorítani a politikából, a közhivatalokból, a közéletből. Jó “káderpolitikát” kell folytatni: megfelelő embereket a fontos pozíciókba.
- A globalizmus mesterkedéseit (politikai, gazdasági, kulturális, demográfiai, információs, stb.) ki kell védeni. A globalista, kozmopolita hullám megtörik Kínán, Putyin Oroszországán, a Muszlim világon. Sőt: ők mind a lappangva terjeszkedés stratégiáját alkalmazzák (mikor nyíltan, erővel nem megy)! A hülye Európai ember viszont még nem kapott a fejéhez.
 c. Technikája:
1-a. Mit kell visszaszerezni anyagi vonatkozásban?
Természeti erőforrásainkat. és az ezeket hasznosító cégeket. Stratégiai ágazatainkat. (Húzó ágazatok, katonai szempontok, közművek, a kiszolgáltatottságot jelentő cégeket, a monopolhelyzetbe került cégeket.)
 
1-b. Az ipar, kereskedelem, bankrendszer, média stratégiai részeit vissza kell szerezni. (Piaci módszer.)
A Magyar Állam az MNB-t vonja kormányzati és Országgyűlési felügyelet, irányítás alá. Az MNB pénzteremtéssel (ami csak egy könyvelési tétel) tőkésítsen fel egy speciálisan erre a célra létrehozott, 100 %-ban állami tulajdonú céget pántlikázott pénzzel. Ez a cég vásárolja fel a tőzsdén a titokban kiszemelt, országunk számára fontos cégeket, legalább 51% tulajdonig. (A világgazdasági válságban a hullámvölgyben lévő árfolyamokkal megtehetjük. Nem is feltűnő, hiszen az USA, Nyugat-Európa is ilyeneket csinál.)
Ha a cég részvénytársaság, akkor az új tulajdonos rögtön tegye azt zártkörűvé. (Az összes fontos céget egyszerre kell felvásárolni, hogy ne verjék fel az árát. Továbbá, hogy a felvásárolt cég ne költhesse el hirtelen jött pénzét olyan cég megvásárlására, ami az állam listáján rajta van.) A vételárat letéti bankszámlára kell tenni, állami tulajdonú bankban, és csak az állam által meghatározott célokra költhető el. Ezt a pántlikázott pénzt csak új, magyarországi beruházásokra költheti el, 5 éves üzemeltetési kötelezettség vállalásával. Esetleg: magyar államkincstár jegyet vásárolhat.
A pántlikázás előnyei: Nem vihetné külföldre a vételárat. Nem költhetné inflációs hatású fogyasztási javakra, dolgozói fizetésekre. Nem vásárolhatná fel a magyarok cégeit, ingatlanait nyomott áron. Inflációs hatás nélkül új munkahelyeket teremtene. Annakidején a privatizációnál gyakran csak piacszerzési szándékkal vettek meg cégeket, tehát azok termelését leépítették, külföldre vitték, bezárták, leszerelték. Most visszairányíthatnánk tőkéjüket a magyar termelési folyamatokba, az érték-előállító szektorba, és munkahelyeket teremtenének a szélnek eresztett emberek számára.
Mindezt csak az Euró, mint fizetőeszköz bevezetése előtt tehetjük meg, amíg az MNB működik.
 
1-c. Az ipar, kereskedelem, bankrendszer, média stratégiai részeit vissza kell szerezni. (Radikális módszer.)
Az idegen bankár, kereskedő, nagyiparos, vállalkozásait bojkott és sztrájk technikákkal le kell gyengíteni, majd vállalkozásukat olcsón fel kell vásárolni az állam által megbízott reorganizáló cégnek, amelyik vagy átadja állami tulajdonba, vagy tisztességesen privatizálja magyar közösségeknek, dolgozói kollektíváknak, helybelieknek, helybeliek társulásainak, lízingelőknek. Legalább 50 % plusz 1 szavazatot meg kell szerezni. Ha felvásárlással nem megy, mert nem tőzsdén jegyzett a cég, akkor államosítás kilátásba helyezésével kell rábírni a részleges cégeladásra. Az ott dolgozóknak elővásárlási joguk legyen, ami ösztönzőleg hat a folyamatot elindító sztrájkhoz, bojkotthoz, szabotázshoz. Vagy bérbe lehet adni. Így a tulajdont vesztett befektetőkkel együtt elmennek a támogatót vesztett kollaboránsok is. (Utóbbiaknak ugyanazt a rossz közérzetet kell adni, mint amit most mi kapunk tőlük.)
Példa lehet Kína: Mivel a Francia kormány támogatta a Tibetiek autonómia törekvéseit 2008 tavaszán, ezért a Kínaiak SMS-ben, Interneten mozgósították a széles tömegeket, hogy pl. ne vásároljanak a Carr-Free Francia áruházláncban, máshol se vegyenek francia árukat. Néhány napon belül az áruházlánc és Franciaország meghátrált!
Gyurcsány Ferenc 2009. február 10.-én bojkottra szólított fel, egy neki nem tetsző hírlap ellen. Ha ezt lehet, akkor mást is.
 
1-d. Kereskedelmi láncok visszaszerzése (de termelő cégre is alkalmazható):
Először egy magyar tulajdonú üzletlánc létesítsen színvonalas üzletet a településen, hogy az ellátás biztosított legyen. Az idegen tulajdonú üzleteket sorban, egyesével bojkottálni kell, a lakosok között suttogó propagandával. Parkolójukban önkéntes lebeszélő akciócsoportok figyelmeztessék a tudatlanul arra tévedőket a bojkottra. Vagy: az üzlet nyitása előtt parkoljon be az üzlet minden parkolóhelyére egy környékbeli lakos, megakadályozva a vásárolni szándékozókat a parkolásban.
Az üzlet nagyon gyorsan be fog zárni. Magyar befektető vásárolja meg olcsón. Az ott dolgozók társulásának elővásárlási joga legyen.
A hazai kézbe került üzleteket is kötelezni kell, arra, hogy ha van hasonló magyar termék, akkor azt forgalmazzák, ne a külföldit.
 
1-e. Lásd a tulajdoni viszonyok fejezetet. A visszaállamosított cégek tovább működtetése milyen tulajdonlás mellett oldható meg a nemzeti érdek szem előtt tartásával.
Franciaországban jelentős cégeket visszaállamosítottak.
 
A visszaállamosított cégekben az állam beleszólhat a fontos döntésekbe, felügyel, képviseli a nemzeti érdeket. A magántulajdonos hozza a piac- és profit érzékenységet, az ötleteket, a mozgékonyságot.
 
1-f. A földgáz kincsünket, légiforgalmi társaságunkat, közműveinket, és egyebeket is vissza kell szerezni. Jogi támadások is eredményesek lehetnek. Meg kell vizsgálni, hogy a privatizációs szerződésben foglaltakból mit nem tartott be az új tulajdonos. Hibát szinte mindig lehet találni. (Az 1945 utáni államosítási módszerek is tanulmányozandók. Az Oroszoktól is lehet példát, módszert átvenni!)
 
2. Megfontolandó: törvényileg hogyan oldható meg, és igazságos-e, és ésszerű-e a tulajdonjogok korlátozása, a következők szerint:
2-a. Termőföldre vonatkozóan lásd a mezőgazdaságnál.
 
2-b. Ingatlant csak bérbe szabad adni, differenciáltan, korlátozott időre, de későbbi elővásárlási jog nélkül. (Ld.: Jó példát a Dánoktól, a kiválasztott néptől, rossz példát a filiszteus utódoktól.)
A falusi, városi házakat, lakásokat nem szabad idegennek eladni. Elővásárlási joga legyen rá helybeli magyaroknak, utcabelieknek, az ők társulásainak, törvénnyel megalapozva. (Mint a földre.) Az ingatlant a magyarok önkéntes tőketársulásai is megvehetik, majd tetszés szerint hasznosíthatják.
Pl.: A megüresedő vidéki házakat városi magyaroknak hétvégi ház céljára eladhatja, bérbe adhatja, falusi turizmust csinálhat, várhatja a magyarok megújuló szaporodását. Állami támogatást is kell adni ezeknek a társulásoknak! A lakásvásárlási támogatás ezekre az ingatlanokra legyen sokkal nagyobb összegű, mint a nagyvárosiakra, de olyan feltételekkel, ami az el-slumosodást (tehát a nyomornegyed keletkezést) megakadályozza! Pl.: a támogatás feltétele: érettségi, vagy szakmunkás bizonyítvány.
(A megüresedő nagyvárosi házakra vidékiek pályázhatnának, hasonló konstrukciókkal.)
 
2-c. Megfontolandó, hogy a magánvagyonok öröklését szabályozni kellene. Ha elért bizonyos nagyon magas (pl. 5 milliárd Ft) mértéket, akkor az e fölötti rész az államra szállana. Az állam érdem szerint osztaná szét azok között, akik nagy szolgálatot tettek a nemzetnek. (A Hunoknál, Árpád Fejedelem alatt is érdem szerint kaptak pozíciókat, vagyonokat az alattvalók! A királyainkat is választottuk, nem születési jog szerint kapták a koronát.) Ld.: A nagy ellátó rendszerek fejezetnél is az öröklést.
- Vagy: A határérték feletti fizikai vagyonértéket el kell adni, és a vételárat be kell fektetni magyarországi vállalkozásokba, kisebbségi tulajdonként.
- Vagy: A határérték feletti fizikai vagyonérték tulajdonjogát a nemzetség kockázati alapjának kell átadni. A nemzetség döntési joga kétszintű lehet: első az öregek (60-70 év közöttiek) tanácsa által választott korhatár nélküli bölcsek tanácsa, második a virilisták, tehát a vagyont adományozók tanácsa. Az adományozó élete végéig maga állapíthatja meg, hogy az adományozott cégben ki legyen az ügyvezető igazgató. Ha az adományozó magánvagyona a határérték 2/3 része alá csökken, akkor a nemzetség köteles visszaadni a korábban kapott vagyonból a 3/3 részig a kiegészítést. (Ez esetleg túl gazdaggá teheti a nemzetségeket, és később azok lennének a kiskirályok?)
- Vagy: Magas öröklési illetékkel kell terhelni a túlzottan nagy vagyonokat. Pl.: 100-499 millió Ft között 70 %, 500-999 millió Ft között 80 %, 1.000 millió Ft fölött 90 %. Indok: A vagyonok jelenleg egyre kevesebbek kezében koncentrálódnak, míg a többiek egyre inkább kizáratnak a szerzés esélyéből, a korlátozott vagyontömeg miatt. Durván sérül az esélyegyenlőség. Az örökösök már nem érdem szerint jutnak hozzá a vagyonhoz.
 
3. Ha törvénykezéssel nem lehet a fentieket megoldani, akkor sztrájkkal, beszállítói bojkottal, vevői bojkottal kell kieszközölni az idegenek kényszerítését.
 
4. Monopólium, tröszt, szindikátus, kartell ellenes törvényt kell hozni, illetve a versenytörvényt e szerint újrafogalmazni.
 
5. Hajléktalan életforma betiltandó. Koldulás, kukázás, mezgerlés, tallózás, fagyűjtés is betiltandó. A karitatív szervezetek csak az önhibájukon kívül rászorulókat támogathatják. A felelőtlen döntések miatt rászorultakat nem!
Döntési helyzetbe kell hozni a hajléktalanokat, a munkakerülőket (kmk), a drogosokat, az alkoholistákat, a tanulni nem akarókat, az élősködőket, a beilleszkedésre képteleneket, a gyereket felelőtlenül, jövedelem nélkül vállalókat, a potyautasokat, a visszaeső bűnözőket, a kurtizánokat és futtatóikat, az ügyeskedéssel gazdagodókat. Eszköze: segélyek, családi pótlék, Gyed., Gyes., ingyenes egészségügyi ellátás, minimál-nyugdíj, stb. megvonásával, eltörlésével, szigorú törvényekkel, és szigorú rendészeti eljárással. A szociális foglalkoztatás eltörlendő. (Egy kis út-menti kapirgálás nem sok értéket teremt!) A főállású anyaság is rossz megoldás lenne. A családsegítő szolgálat ingyenes természetbeni ruha, cipő, élelem, stb. adományozásait meg kell szüntetni. A lakástámogatás minden formája eltörlendő, mert következménye a rengeteg támogatási csalás. Az állam, a magánemberek, az önkormányzatok szociális támogatásainak következménye, hogy konzerválja az ellentmondásos állapotokat, és rontja a magyarok jelenét, jövőjét!
 
6. Az említettek döntési alternatívái lehetnek a munka nélküli jövedelem elapadása után:
--- Megváltoztatja az életmódját, és minden tekintetben asszimilálódik (tanulás, munka, antialkoholizmus, egykézés, stb.).
--- Külföldre távozik. Kivándorlásukhoz tanácsadó, szervező irodákat kell alakítani. Mint tették ezt az 1900-as évek Magyarországán. Vagy: mint ahogy működnek a külföldieknek földet, ingatlanokat kijátszó ügyvédi irodák.
--- Önként bevonul képző-foglalkoztató szakképző lakóparkokba,
vagy natúra lakóparkba.
--- Bűnözővé válik. (De akkor előbb utóbb börtönbe, foglalkoztató lakóparkba kerül.)
--- “Éhséglázadások törhetnek ki, mint néhány éve Szlovákiában, ahol erősen megnyirbálták a szociális ellátásokat. Ott bevetették a katonaságot is.
 
7. A potenciális bűnözőket, a lázongókat nálunk is meg kell fékezni. Őket kell szakképző vagy natúra lakóparkba beajánlani. Ha a bűn megelőzés nem sikerül, akkor nagy szükség lehet a Nemzetőrségre, a “Potró”-ra, továbbá ezek, és a jelenlegi hatóságok együttműködésére. (Ld. Honvédelem, önvédelem fejezetnél.) !
Célszerű, még a lázadás kitörése, a tényleges éhezés előtt segíteni a rászoruló családoknak, hogy szakképző lakóparkokba, vagy natúra lakóparkokba kerüljenek. Többségük önként fog jelentkezni.
 
8. A cégvezetők íratlan törvénye legyen: csak a képzett, szorgalmas magyar munkaerőt foglalkoztatják, hogy a magyaroknak legyen létalapjuk, és merjenek gyereket vállalni.
 
9. A külföldre vándorolt, tartósan vagy ideiglenesen ott dolgozó magyarokat személyesen kell felkeresni, és hazai munka ajánlatokkal bombázva vissza kell csábítani. Ezt tette Kína is a korábbi évtizedekben, sikerrel. (Igaz: ők csak a magasan képzett emberekkel, pl. a fizikusokkal.) A külföldi munka csak tapasztalatszerző, és átmeneti legyen!
 
10. A hazafias (patrióta) érzéseket kell erősíteni. Akár a jó értelemben vett nacionalizmus is pozitív lehet. Akkor káros, ha más népek elnyomását szolgálja. Hasznos, ha a szuverenitást és a gazdasági önállóságot szolgálja. A külső és a belső ellenség ellen is hatásos alap lenne.
Ld.: Világpolitikai Kislexikon, Kossuth Kiadó, 1978. “nacionalizmus” címszó: “… 3. napjainkban a gyarmati és függő népeknek az imperialista elnyomás alól való felszabadulásért harcoló, ezért és ennyiben haladó polgári irányzat.”
 
11. A különféle célok elérésében eszköz lehet az is, ha sok-sok kérdést teszünk fel népszavazásra. A kérdésbe bele kell foglalni az elutasítás esetén várható következményt is. Pl.: “Akarja a családi jövedelemadózás bevezetését, azért, hogy a magyarok kipusztulását, kivándorlását megelőzzük?”
 
12. Ha lenne hiteles erőközpont, amelyik konkrét témák támogatására millió fős sorozat-tüntetést szervezne minden hétvégére Budapest frekventált részeire, akkor azzal sok célt elérhetne.
 
13. Az ősi “Székely (Magyar) rendtartás” szerinti életformát választók ezt a problémát is tudják kezelni. Hasznosítani kellene módszereiket. Ld. Függeléket.
6.17. Műfalvak:
Ezek lakókörzetek. Szakemberek (építészek, pszichológusok, szociológusok, agrármérnökök, orvosok, tanárok) segítsenek részleteiben kidolgozni a műfalvak működési rendszerét.
Ausztriában és Horvátországban működő, élő falvak vannak. Harmonikusan illeszkednek a városokhoz.
A vidékfejlesztést állami szintről és régió szintről is szervezni, finanszírozni kell, az önkormányzati kezdeményezések mellett.
 
a./ A településeken a lakóhely alapján területi szervezeti egységekbe kell szervezni az ott lakókat. Jobb híján úgy nevezem, hogy műfalu. Alapelv: falvakat kell létesíteni a nagyvárosokban, a kisvárosokban! Japánban ez bevált gyakorlat!
A lényeg: A falu, a műfalu legfeljebb akkora méretű legyen, hogy mindenki személyesen megismerhesse egymást, és képesek legyenek akcióegységben együttműködni különféle feladatokban: kulturális életben, sportban, önvédelemben, bűnmegelőzésben, stb.
Példa lehet a hajdúvárosok településeinek tized rendszere. Minden “tizednek” vezetője (tizedese) volt. Tizedenként szervezték a városvédelmet, a közrend-védelmet, a közmunkákat, a bálokat, stb. A lehetséges létszám: pl.: kb. 2.000 fő/műfalu. Az együtt dolgozók csoportjai azonban legfeljebb csak 15 fősek, de kivételes esetben is csak legfeljebb 120 fősek legyenek. (Ld.: Ősi tapasztalatokat. Az USA hadsereg csoportpszichológia vizsgálatait.)
A műfalvak közösségeibe csak azonos kultúrkörbe tartozókat ajánlott felvenni, mert ha mást is maguk közé hívnak, akkor nekik terhes lesz a műfalu akcióit végigcsinálni. Akik “mások”, azok csinálhatnak maguknak saját műfalut.
 
Ez nem kirekesztés, hanem az összetartozók civil önszerveződése. (mint egy céh, egy vallási közösség, stb.) A magyar nemzetiségűek többsége támogatná. Ilyenek régen voltak, és csírái máris vannak: pl.: olvasókörök, éjszakai vagyonvédelmi járőrözés, stb. Az egyik általam ismert 8-10 ezer fős településen 70 évvel ezelőtt 25 civil szervezet működött!
 
b./ A falu sok szempontból előnyösebb mint a város. A falu általában egészségesebb, edzettebb, talpraesettebb, természet-közelibb, erkölcsösebb, hagyománytisztelőbb, nemzetben gondolkodó embert produkál, feltéve, ha nem sorvasztjuk el, ha nem a lemaradók lakhelyévé silányítjuk, ha nem engedjük elöregedni, slumosodni (nyomornegyeddé válni).
 
c./ A műfalu számon tartaná, hogy ki tartozik hozzájuk. Aki nincs a lakó-listán, azok jogcím nélküli lakók, bűnözők, illegális bevándorlók, stb. lehetnek. Könnyen megoldódna az illegális bevándorlás, a bűnözés jelentős része, a szemetelés, a falfirkálás, stb. problémája. A műfaluban mindenki ismer mindenkit. Ez a legjobb kordában tartó erő a deviánsokkal, a bűnözőkkel, és más kilengőkkel szemben.
 
d./ Új, de már kipróbált, bevált közösségi forma jönne létre, amely megfelelne az emberben meglévő ilyen irányú ősösztönnek. Kevésbé lenne igény az emberekben, hogy pl. futball-bandákba verődjenek, galerisedjenek, stb.
 
e./ A műfalu jól szervezhető, mozgósítható egység lehet különféle országos akciókhoz is. A honfoglalás-kori, Árpádkori riadólánc is jól működött.
 
f./ Aprófalvakat (műfalvakat) kell létesíteni a városokban, és a községeken belül. Előnyei:
-- A meglévő ipar kitelepítését és az új ipari beruházásokat ezekhez lehet szervezni.
-- Mindenki mindenkit véd. (Az életet, a testi épséget, a lelki egészséget.) Mindenki mindenkit óvó tekintettel figyel. Véd és dacszövetség kell.
-- A műfaluban a deviánsokat, lumpeneket, rendbontókat, bűnözőket, (drogárusokat, tolvajokat, stb.), munkakerülőket folyamatosan zaklatni kell! Beilleszkednek, vagy távoznak.
-- Az USA-ban a Mac Cartizmus idején “Amerika ellenes cselekvéseket figyelő bizottságot” működtettek. Valami hasonló is kell ide.
 
g./ A műfalu keretei között kell szervezni a következőket:
g/1. Kötelezően szervezendő:
	- Önvédelem. Honvédelem alapelemei.
	- Életmód oktatás és gyakorlat.
	- Táplálkozási tanácsadás és gyakorlat.
	- Testkultúra tanácsadás és megvalósítás.
	- Kulturális élet. (Főleg az olvasókör, szórakozás, leányvásár, legényvásár, stb.!)
Tehát a sportolás is itt szervezendő. Minden műfalu építsen szabadtéri és fedett, önköltségen használható sportcentrumot! A takarítást, karbantartást társadalmi munkában kell végezni. Az egyéb rezsiköltséget az önkormányzat fizetheti.
 
Csak vonzó, érdekes, színvonalas, az emberek számára fontos programok szervezendők!
Mindenki beszervezendő. Egyénre szabottak legyenek. Számonkérés is legyen. Érzelmi, indulati piszkálás is kell! Meg kell keresni a motiváló tényezőket. A közösséghez tartozás, kötődés érzése alakuljon ki! Folyamatos kapcsolattartás és foglalkoztatás kell! Politikai árok-betemető programok is kellenek. Az együtt dolgozással az egymás iránti bizalom, felelősségérzet is javulni fog.
 
g/2. Szabadon szervezendő programok lehetnek:
Hangszeres zene klubok. Ének klubok. Rock klub. Fanki-zene klub. Dzsessz klub. Operabarátok klubja. Techno-zene klub. Táncházak, magyar népi tánchoz. Társastánc klub. Sportklubok, sportáganként. Szurkolói klubok. Lovas klubok. Kondi klubok. Fittnessz klubok. Tenisz klubok. Biliárd klubok. Darts klubok. Túra, természetjáró, kiránduló klubok. Horgász egyesületek. Vadász egyesületek. Lövész egyesület. Vitorlázórepülő, sárkányrepülő, ejtőernyős, búvár, barlangász, hegymászó klub. Motoros, autós klubok. Potró. Madarász, Galambász klub. Méhész kör. Kutyás klubok. Macskás klubok. Gombász klubok. Kertbarát körök. Virágkedvelők köre. Kézimunka kör. Szakmai klubok: Vasasok, építők, könyvelők, pincérek, kereskedők, köztisztviselők, pedagógusok, stb. Iparos testületek, szakmánként, vagy összevontan. Gazdakörök. Napszámos klubok. Munkanélküliek klubja. Hajléktalanok klubja. Minőségi italok klubjai. (Sörösök, borosok, pálinkások). Nem elsősorban az ivászat végett! Tinédzser klubok. Trendi divatklubok. Kismama klubok. Babázók klubja. Szülők klubja. Társkeresők klubja. Elváltak klubja. Özvegyek klubja. Idősek klubja. Rokkantak klubja. Egészségügyi klubok, népbetegségenként: cukorbetegek, szív-érrendszeri betegek, mozgásszervi betegek, csontritkulásosak, kövérek, alkoholisták, dohányosok, drogosok, stb. Fogyókúrás klub. Kopaszok klubja. Katolikus klub, református klub. (A más egyházi szervezések mellett, azoktól eltérő, civil programokkal. Lépcsőfok lehet a vallásosság irányába, így az egyházaknak is érdeke lehet.) Természetvédő, környezetvédő klubok. ufo-s klubok. Fotó-klub. Rádióamatőr klub. Bélyeggyűjtő kör.
 
h./ A műfalunak kellene megoldani minden feladatot, ami ésszerűen rájuk testálható. Pl.: közrendvédelem, a szabálysértési ügyek egy része, kulturális munka (bálok, saját zenekar, az ott lakók sportoltatása, kirándulásszervezés, új-olvasókörök, hogy a fontos kérdésekben tájékozottak legyenek az emberek, akár a média és mások agymosása ellenében is, stb.), partnerszervezés a házasulni vágyóknak, parkgondozás, szemét összegyűjtés közterületekről, egyebek.
Szemét ügyek: Mindenkinek takarítania kellene a lakóhelye előtti közterületen! A nagyvárosokban is. A közterület felügyelőknek, a rendőröknek a szemetelést, köpködést, csikkdobálást, utcai dohányzást, utcai rágógumizást szigorúan kell büntetni.
Feladatai ellátásához lakónyilvántartást vezessen, utcánkénti, lakótömbönkénti csoportosítással. Utcabizalmi, házbizalmi választandó. Az illegális beköltözőket jelentenie kell az önkormányzati okmányirodán. (Van 30 ezer hajléktalanunk. Országunkban 200 ezer ember nem érhető el a lakcímnyilvántartó szerinti címén.)
 
i./ A műfalu köteles megőrizni, ápolni, gyakorolni, korszerűsíteni a helyi és a magyar hagyományokat, szokásokat, viseletet, életmódot, művészeteket, a kultúrát. Amint már írtam: Százszor értékesebb az a kultúra, művészet, amit maga csinál az ember, mint az, amit csak be kell fogadnia!
 
j./ A műfalu kötelessége lehet a népművelés is (olvasókör, stb.). Ez mindenféle területre kiterjedhet, ami a magyarság megmaradását szolgálhatja. (történelem, népi kultúra, népi hagyományos gazdálkodás, bio-termesztés, a globalizmus bűnei és gyakorlata, a globalizmus valódi céljai és alattomos módszerei, hogyan kell együtt élni a globalizmussal, hogyan kell azt kicselezni.
 
k./ A műfalvak lakói véd és dacszövetséget köthetnének egymással minden veszély ellen. A globalizmus veszélyei ellen is! Ezek állampolgári önszerveződések lehetnek, saját alapszabályzattal. A nyilvános alapszabályzat mellett lehet íratlan etikai kódex is, mint ahogy régen a falusi közösséget is ezernyi íratlan szabály szerint működtették. Cél: az élhető lakókörzet. A szabályozások irányulhatnak például a következőkre:
- Ha valaki el akarja adni a földjét, házát, más ingatlanát, akkor kötelező azt felajánlani a műfaluban lakóknak, ha nem vevők, akkor más magyar embernek, a legvégén a Magyar Államnak, az önkormányzatnak, vagy erre alapított nonprofit szervezetnek, vagy szerződésben felkért magyar takarékszövetkezetnek, amelyik csak magyar magánszemélynek adhatja tovább, bérbe, lízingbe, részletre, stb. Tudomásom szerint valami hasonló jól működik a kiválasztott nép hazájában.
- A társasházak közössége, vagy az utcabeli lakók az új beköltözők esetén, még az ingatlan adás-vétel előtt gyűlésükön vétójoggal élhetnek a beköltöző ellen. Jogtalan? Az is igazságtalan, hogy bűnözők beköltöznek egy csendes, rendes környékre, és akkor az ingatlanárak töredékére csökkennek, mert a jóérzésű emberek menekülnek. Ehhez a beköltözőnek szimpátia vizsgát kell tennie a lakógyűlés előtt. Lehetővé kell tennie, hogy a befogadó lakók leinformálhassák. (Erkölcsi bizonyítvány, előző lakhelyén információ-gyűjtés, stb.)
- A lakóközösségek az ott lakó antiszociálisnak gondolt lakókat is kötelezhessék lakhatási vizsgára. Aki megbukik, annak el kell költöznie a környékről. Lakásukat a lakóközösség vétójoga mellett adhatják el. Vagy: a lakóközösség megvásárolhatja, tovább-eladási célra, vagy közösségi célra. Mivel a lakóközösségek jelenleg ilyeneket nem cselekedhetnek, ezért az antiszociális elemek terrorizálhatják, megfélemlíthetik, elüldözhetik a rendes embereket.
Hasonló szabályokat alkalmazzanak a zártkerti közösségek, az üdülőövezeti közösségek, a külterületi földtulajdonos közösségek, erdőtulajdonosok is. Így kiszűrhető az antiszociális, a szemetelő, a rendetlen, a harácsoló, a spekuláns, a külföldi, a közösségellenes betolakodó.
 
l./ A műfalu a lehetőségek szerint maga szervezhetné meg a helyi termékek helyi forgalmazását, reklámozását, valamint a kereskedelmet más újfalvakkal összefogva. Szervezetten bojkottálhatnák a nekik nem tetsző idegen betolakodó kereskedőket, ezzel gazdaságilag ellehetetlenítve őket, majd ezután a kereskedelmi ingatlanaikat felvásárolva saját kézbe vehetnék a kereskedelmet.
Ők (a helybeli üzemeltetők, bérlők, tulajdonosok) importálnák a kínai és más árut, és a haszon a műfaluban, csapódna le, nem a kínainál, a múltinál. A kínai termék (szelektálva) jöhet, csak a kínai nem.
A helyi mezőgazdasági terméknek akkor is becsülete lenne, ha nem olyan tetszetős, de beltartalmilag értékesebb, kevesebb vegyszert, mesterséges anyagot tartalmaz. Mint régen a falusi, kisvárosi piacon. (Most a múltinál a tájékozatlan élelmiszer-vásárló “szemre vásárol”, azaz megfontolatlanul.)
 
m./ Ahol mezőgazdasági jellegű lakóközösség él, az köteles megszervezni, támogatni (anyagilag is) az ősi, vagy a közelmúlti, de nem hibridizált, nem génmanipulált helyi növény- és állat fajták fennmaradását. (Ezek kiszorításával próbálnak a multik az ők, sok szempontból értéktelenebb, nem a helyi viszonyoknak megfelelő vetőmagvaik, tenyész alapanyaguk kizárólagos vásárlására kényszeríteni, majd a kiszolgáltatott pozíciót kihasználva még magasabb profitra szert tenni. Az olaj, a foszforműtrágya utáni világban a régi génkészletnek még nagy haszna lesz.
 
n./ A műfalu az első házasulóknak életkezdési támogatást adhat össze. Ez pótolná a manapság már egyre ritkább falusi nagy lakodalmak táncpénz adományát. A választott nép közösségei is hasonlóan indították el az önálló családi, sőt vállalkozói életre a fiatalokat.
 
o./ Miután kifundáltam az előzőeket, akkor bukkantam rá az ősi “Székely (Magyar) rendtartás” leírására. Ennek módszereit korszerűsítve hasznosítani kellene a műfalvakban, illetve ezeket az önkéntes közösségeket integrálni kell a műfalu szervezetébe, életébe.
Ld. Függeléket.
 
p./ A szerves műveltségre alapozó MAG mozgalom eszményeit is hasznosítani kell !
Ld.: MAG mozgalom. (Mintaként Alkalmazott Gondviselés) Tanítás - gyógyítás - minta. Magfalva a gyakorlati megvalósítás példája. (Hagyományos önellátó paraszti gazdálkodás kalákában. Önellátó, önvezérelt, a természettel együttműködő falu.)
Ld.: Függeléket.
6.18. Nagyvárosok:
- Ld.: Műfalvaknál leírtakat is.
- Természetesen az alább leírtak akkor működnének igazán jól, ha az EU is felkarolná ezt a gondolatot. Nem EU-konform? Ajánljuk bevezetésre az EU más államainak is, hiszen őket is hasonló problémák gyötrik.
 
a./ A nagyvárosok leépítendők, lakosságuk jelentős része széttelepítendő!
A nagyvárosnak vannak előnyei, látszólagos előnyei, és hátrányai:
 
b./ Előnyök, látszólagos előnyök:
1. Sok ember él egy településen, és így könnyebb munkaerőt verbuválni az új, a nagyméretű, cégekhez, a tudományos kutatáshoz, az oktatáshoz.
Ez az előny azonban nem igényel 2 milliós várost. Számtalan hazai és külföldi példa van arra, hogy lényegesen kisebb, 100-200 ezres városok, kistérségek, továbbá a falucsoportok is alkalmasak ugyanerre.
2. Az emberek egy része szereti a nyüzsgést. A többségnek viszont terhes. Aki a nyüzsgést szereti, az is igyekszik vidéki, hétvégi házat vásárolni, a szabadságát pedig szintén valami nyugodt nyaralóhelyen szereti eltölteni. (Kivéve a kb. 16-22 éves nyughatatlan életkorban.)
3. Világvárosként lehet megjelölni a prospektusokban. Ez azonban csak a diktátorokra jellemző dicsekvés, hiúság jellemzője, és nem is lehet észérvekkel megalapozni. Prága is valódi világváros, fele Budapest lakossággal.
4. A bűnözőknek, prostituáltaknak, kalandoroknak, szerencselovagoknak kiváló terep. De a normális többséget nem ők alkotják.
5. A közmű ellátásban előny, hogy ugyanannyi hosszú gerincvezetékre sokkal több fogyasztót tudnak rákapcsolni. Ellenben városi szinten nagyon drága a rendkívül nagy ellátó, hulladéklerakó, tisztító bázisok kiépítése, ezek folyamatos bővítése. Az utcák közművekkel sűrűn behálózottak, ezért újak építése, a régiek javítása rendkívül költséges.
 
c./ Hátrányok (pl.):
	
1. Szennyezett levegő, szennyezett talaj. A természet, és az ember nem az ilyen koncentrált, zsúfolt életre lett teremtve.
2. Természettől elidegenedett élet. (Érzelmi szegénység, gyakorlati készségek hiánya, stb.)
3. Drága élet. (Mindent vásárolni kell.)
4. A mai fogyasztói társadalomban felesleges kiadásokra is ösztönzik az embereket. Ebben a városi emberek élenjárnak. A magasabb jövedelmüket sokszor ilyesmire költik el. Pl.: extrém-fodrász, manikűr, műköröm, divatcuccok, pláza, színes-cukros levek, nassolni való silány energia-sűrítmények, művészet-vásárlás a művészet gyakorlása helyett, stb.
5. Kiszolgáltatottá teszi a létezést. (Meddig lesz munkahelye, elegendő lesz-e a jövedelme, ki tudja e fizetni a közműszámlákat, stb.) Ez is közrejátszik a gyermektelenségben.
6. A városi ember a kiszolgáltatottsága miatt sokkal jobban manipulálható. (Globalisták, demokrata jelmezbe öltözött farkasok, diktátorok, multicégek, média-gazemberek, vagy bárki más részéről.)
7. A járványok sokkal jobban terjedhetnek. A vírusok még napjainkban is az emberiség, vagy nagy embercsoportok létét fenyegetik. Nincs ellene gyógyszer. Bármikor elszabadulhat egy halálos vírus, ami mutációval erősen fertőzővé vált.
A baktérium-járvány is ugyanolyan veszélyes lehet, ha összeomlik a jelenlegi viszonylag fejlett gazdaság. (Mindössze 10 év múlva már nem csak az üzemanyag drágaság lesz a gond, hanem a kitermelés sem tud lépést tartani a fogyasztással, így tényleges hiány, drágaság, szegénység várható!)
8. Ha panelbe zárja magát az ember, akkor elsatnyul. Nem erre született. Keveseknek van eszük, idejük, pénzük ahhoz, hogy pótcselekvéssel (sporttal) eddzék testüket, lelküket, immunrendszerüket.
Az allergiák legfőbb oka: Az immunrendszert gyerekkorban kevés edző impulzus éri. (Helyette elsatnyító hatások érik.) Az immunrendszert gyerekkorban nem tanítják meg feladatának helyes betöltésére, a védelem-hiány és a túl-védelem közötti egyensúlyozásra, mert a gyereknek nincs kapcsolata a növény és állatvilággal, az anyafölddel, nem sportol, nem dolgozik. A felnőttnek is kellene a folyamatos kapcsolat, hogy ne lustuljon el, ne degenerálódjon az immunrendszere. (Sajnos sok vidéki gyerek is városias életmódot él, így ők is allergiások.)
9. A nagyváros az angol-szász, afro-amerikai multikultúra melegágya. A nagyvárosi ember ősei kultúráját nem ápolja, nem gyakorolja, elveszíti. Ezzel saját magát és nemzetét is szegényíti, silányítja, elveszejti. Százszor értékesebb az a kultúra, művészet, amit maga csinál az ember, mint az, amit csak be kell fogadnia! A népi kultúra alkalmas arra, hogy valamelyik jelentős részét az átlagember maga is művelje, gyakorolja, használja, saját maga örömére, mások épülésére, nemzete megmaradásáért.
10. A nagyvárosi lét szinte automatikusan hozza magával az értékrend elkorcsosulását. Minden fontosabb, mint a gyerekvállalás, mint a család, mint a növények, állatok szeretete, a becsület, a tisztesség, a fegyelmezettség, a jó fizikum, stb. Ha esetleg állatot tart, az is önző cselekedet, mivel az állat számára általában természetellenes. Sajnos a városiak többsége inkább kutyát tart, mint gyereket. Vagy kígyót, pókot. (Ez is egyfajta deviancia.)
11. A nagyvárosokban nagy a kísértés a házastársi hűtlenségre, a nemi elfajulásra, a szabadosságba átcsapó szexualitásra, a szexuális perverzióra. (Ezeket a média és a globalisták más csapatai mesterségesen is gerjesztik.)
12. Csak a pénz számít. Pénzért minden megszerezhető, ezért mindig több pénz kell. Akinek nincs pénze, az akár saját magát (testét, a tisztességét, a lelkét, az önbecsülését), a meg nem született gyerekét, a házasságát is eladja pénzért.
13. Nincs meg a falusi közösség kordában tartó funkciója. Faluhelyen nem tehet meg akármit az ember, mert kibeszélik, kiközösítik. Ez az adott egyénre esetenként rövidtávon hátrányos lehet, de a közösség fennmaradása, életképessége szempontjából nagyon hasznos.
14. Sok a munkába járással elvesztegetett idő, pénz.
 
15. A nagyvárosok életképességét a falu rovására tartja fenn az ország.
15/a. Elszívja a fiatalságot faluról. A nagyváros magához vonzza a szép lányokat, a jó sportolókat, az okos embereket, a tanult embereket, a tehetséges művészeket, stb., akik ott aztán mindent csinálnak, csak nem szaporítják a biológiai értékeiket, tehát nem vállalnak gyereket, vagy legfeljebb egykéznek. Aki például sok csúnya embert akar látni egy csomóban, az menjen el egy falusi, kisvárosi hakni- koncertre, nézze meg az iskolai tablóképeket.
15/b. A nagyvárosiak nem gyerek központúak. A meg nem születő gyerekek rovására élnek nagy életet, jó életet.
15/c. A nagyváros elszívja a falutól az adóforintokat, hogy metrót, tömegközlekedést, más infrastruktúrát építsenek.
15/d. A nagyváros a tőkebefektetőket is elvonzza a vidéktől, pedig a tőkés a kisvárosokban, a falucsoportokban is telepíthetne ipart. Mivel azonban általában ő is városi, ezért csak a városi létben tud gondolkodni.
 
16. A nagyváros a bűnözés melegágya. Koldust, kukázót is inkább ott lehet látni. A sűrűn lakott nagyvárosokban a szűk élettér agresszivitást szül. A munkanélküli emberek az aktív, alkotó munkától és szabadidő eltöltéstől megfosztva pótcselekvésre, vagy unalomra vannak kárhoztatva. Az unalom rossz tanácsadó. Frusztrálódnak. Ráadásul sok a bűnre csábító szituáció.
 
17. A nagyvárosok miatt elnéptelenedő falvakban az ingatlanokat, a földet elfoglalják az idegen honfoglalók, idegenek. Ez erősen fokozódni fog, ha a nyugat-Európába korábban bevándoroltak megindulnak kelet felé. A nyugati országrészben máris felvásárolták külföldiek a falvak jelentős részét.
Ha a vidéket elveszíti a magyarság, akkor azzal a magyarok a nagyvárosokba, mint gettókba zárják be magukat. Úgy járunk, mint az elcsatolt országrészekkel, ahol a kis falvakat a nemzetiségek eluralták, mivel a magyarok a nagyvárosokba vándoroltak, oda koncentrálódtak. Emiatt mikor jött Trianon, akkor az adott országrészt nemzetiségek lakta területnek tekintették.
 
18. A rövidesen várható globális demográfiai, gazdasági, politikai, kulturális összeomlás után a valódi falu és a kisváros lesz a túlélésre legalkalmasabb hely. Itt önellátásra lehet berendezkedni: lakás, élelem, ruha, fűtés, és más tekintetben.
 
d./ Mi a megoldás? A nagyvárosokat fokozatosan, de gyorsan le kell építeni. Ld. a következő pontot.
Meghökkentő? A falut, kisvárost szabad az ésszerűség ellenére elpusztítani? A nagyvárost az ésszerűség ellenére sem szabad kissé leépíteni, valamelyest szabályozni?
 
e./ Az új ipari létesítmények építését nem szabad engedélyezni nagyvárosokban és környékükön. A meglévőket nagyon jelentős adókedvezményekkel, és pl. zsúfoltsági adóval kell kényszeríteni (nem csak ösztönözni) a vidékre településre. A zsúfoltsági adóból meg lehet teremteni a vidéki infrastruktúrát az oda települő iparhoz. Nagy szerepe lehet az EU, és a Magyar állami támogatásoknak, a saját erő meghitelezésnek (állami garanciával). Gyorsan kitelepíthető tevékenységek: a munkaigényesek a munkanélküli térségekbe, a környezetszennyező cégek a megfelelő vidékre, a nem munkaerő-igényes cégek a nyersanyag és energiaforrások környékére. A nagyvárosi nagy cégek mozdítható részegységei kitelepítését is ösztönözni kell, mert ezekhez a kistelepüléseken is könnyebb munkásokat, infrastruktúrát találni. A tevékenység egy részlegének kitelepítése történhet gyáregységként, új telephelyre, leányvállalatként, vagy olyan eszköz-eladással, amihez beszállítói szerződést lehet kapcsolni.
 
f./ A nagyvárosi ipar mellett a lakóövezeteket is szét kell telepíteni vidéken. Ami átmenetileg megmarad a nagyvárosokból, továbbá a kisvárosokat műfalvakra kell felosztani, úgy hogy a régi falusi közösségi élet működhessen.
 
g./ A munkalehetőségeket (ipart, kereskedelmet, mezőgazdaságot) városban és falun úgy kell technológiailag és méretben szétszedni, a dolgozók lakásvásárlását olyan irányban kell ösztönözni, hogy legfeljebb “kerékpáros távolságra” lakjanak a munkahelytől.
 
h./ Nagyvárosokban új építési engedélyeket csak kivételes esetben szabad kiadni. A tönkremenő lakótelepi tömblakásokat nem szabad felújítani, vagy újraépíteni. A nagyváros környéki zöldövezetekben, az agglomerációs településeken hasonló gyakorlatot kellene követni. A jelenlegi, és a szaporítandó foghíj telkeken sportpályát, sportcentrumot, autóparkolót és közparkot szabad építeni.
 
i./ A nagyvárosi élet költségeit mind a nagyvárosokra kell terhelni. Érezzék a nagyvárosi lét anyagi és más nehézségeit. Állami pénzből se Metró, se távfűtés támogatás, se sportkomplexumok, se más nem jár! Sőt: kiszorító nehezítések kellenek.
 
j./ Kiszorítandó a munkalehetőség, és a lakosság nagyobbik része. Ezáltal az ott-maradók életminősége, életlehetősége javulna. (És a jelenlegi kisvárosiaké, falusiaké is.)
 
k./ Buszsáv kell még több utcába.
 
l./ A munkába járás alapvetően a műfalvakon belül, és leginkább kerékpárral és gyalog történhet. Felmentés havi 3 alkalomra. Állandó felmentéshez hatósági engedély kell. (Igazolvány, matrica.) Példa: Hollandia.
Költözzenek a munkahelyükhöz közel az emberek.
m./ Biciklis sáv kell minden utcába. Még a gépkocsis közlekedés rovására is. Ne érje meg gépkocsival munkába járni.
n./ Kerékpáros viseleteket kell tervezni, divatba hozni, amik munkahelyen is hordhatóak, kényelmesek, szellősek, strapabírók, téli, nyári változatban. A kényelmes kerékpárokat kell propagálni és gyártani, a mostani hegyi kerékpárok helyett.
 
o./ A fizető parkolókat fel kell számolni. (Ez törvényesített rablás. A parkolási gondokon nem segít.)
p./ Személygépkocsik (magán, céges egyaránt) menetlevelet kötelesek vezetni. Munkába járás személygépkocsival csak munkaköri indokoltság esetén lehet.
r./ A gépkocsik kitiltása, illetve a fizetős beléptetésük helyett a gépkocsis közlekedés és a parkolás további nehezítése legyen a cél. Így a gépkocsizó maga mond le a gépkocsi használatáról. (Egészségmegőrzés, környezetkímélés, élhetőbb nagyváros.)
 
s./ Minden közintézményt, szolgáltató, kereskedelmi vállalkozást kötelezni kell, hogy elegendő parkolóhelyet építsen, vagy ha nem, akkor költözzön olyan helyre, ahol ez megoldható. A belvárosok zsúfoltságát ők okozzák. Nem az akadálymentesítés az első számú gond, hanem a gépkocsis és a kerékpáros megközelítés lehetősége. Így a városszerkezet is javulna. Egyközpontúság helyett több központ alakulna ki.
6.19. Oktatás:
Jellemző folyamatok: A kultúravesztés, a termelési kultúra elvesztése, a művészeti kultúra silányodása, a felhalmozott tudás elvesztése, (illetve azt mások elveszik tőlünk), értelmi, érzelmi, lelki, erkölcsi leépülés. Agyelszívás.
 
A jelenlegi oktatási rendszer rossz koncepcióját bizonyítja:
- Sok szakterületen túlképzés, máshol hiány.
- Munkanélkülivé képzés.
- Képzett emberek kivándorlása.
- Sok a képzetlen, tengődő, haszontalan, segély-leső, értéket előállítani képtelen, munkanélküli, boldogtalan ember.
- Sok fizikailag és lelkileg rokkant, erkölcsileg deformált embert bocsát ki az iskolarendszer.
- Túl hosszú a képzési lánc. Ez is rontja az eltartók és az eltartottak arányát. A hosszú képzés után következik a hosszú és túlhajtott karrierépítés, ami háttérbe szorítja a szaporodást, és a boldog életvitelt.
 
a./ Az oktatási rendszer átszervezendő:
- Nevelési célok: Erkölcsi nevelés (hogy legyen jó erkölcsi érzéke), érzelmi nevelés (hogy jóérzésű, és érzelem-gazdag legyen), lelki nevelés (hogy nemes, hívő legyen), testi nevelés (hogy erős, életképes legyen). Az iskolákban is alkalmazni javaslom a kulturális klub fejezetben leírt nevelési elveket.
- Kevesebb elmélet.
- Csökkentett óraszám a speciális és elméleti ismeretekből. A középiskola ne akarjon tudóst (biológust, fizikust, vegyészt, irodalomtörténészt, nyelvészt, történészt) kiképezni. Ezt hagyja a felsőbb fokra. A középiskola ne akarjon gyakorló szak munkást sem képezni. Ezt hagyja a szakképzésre. (szakmunkásképzőre, szakképzőre)
- Szakmunkásképzés: korábbi életkorban, és gyakorlatiasan, kevesebb közismereti tárggyal. (Jelenleg (2008) a szakközépiskolákban csak a 4. év után, az 5. 6. évben van érdemi szakképzés. A szakmunkásképző iskolákban pedig csak a képzés 3. évében.)
- Az iskolákban legyen lényegesen több, hatékonyabb, célratörőbb testnevelés, nevelés.
- Önállóságra kell nevelni, hogy gondolkodó emberré váljon, és ne meggondolás nélküli követővé. (Ne birkává.)
- Elsősorban a készségeket kell fejleszteni.
- Közösségi embereket kell nevelnie, nem egoistákat. (Magyar Bálint elve: a nevelés nélküli iskola!)
- Hagyományok gyakorlása, családi élet pszichológiája, gyakorlata, szórakozni tudás alapjai és készségei, nemzeti nevelés, erkölcstan, stb.
- Ld. még a Műfalvaknál: Ami nem oldható meg iskolában, illetve a nem iskolai korosztályoknál.
 
b./ A tanárokat továbbképzésekre kell beiskolázni. Alapelvárás legyen tőlük az itt leírtak alkalmazása, ha a társadalmi konszenzus, és a törvényhozás ezeket elfogadja.
 
c./ Életerős magyarokra van szüksége a nemzetnek. Lelkileg, az általános erkölcsöt tekintve, gondolkodásban, életszemléletben, és fizikailag is!
 
d./ Az iskola ne csak tanítsa, hanem nevelje is a gyerekeket, jó erkölcsiséggel, nemzeti szellemben, nemzeti érzülettel, megfelelően kidolgozott módszertannal, élményt nyújtva. Nem csak lexikális tudást kell adni. Fejlesztendő az értelmi, érzelmi lelki intelligencia is!
Fontos a példaadás, példabeszédek, példakép állítás, stb.
Fontos a gyakorlati ráhatás: Például a szemetelés ellen legjobb védelem, ha a városokban, a falvakban, a települések külterületén (turistautak, dűlőutak, stb.) az általános és középiskolások minden évben, az önkormányzatok szervezésével, és technikai segítségével szemét összeszedést végeznek, a tavaszi fűsarjadás előtt.
Viselkedéskultúrára, illemre nevelést is be kell iktatni a tanrendbe. (Külön tanórában, és minden tanórában csepegtetve.)
 
e./ Az általános és a középiskola ne csak általános műveltségi és szakmai tudást nyújtson, hanem az életre is készítse fel a tanulót.
Például: Környezetvédelem, háziasszonyi tudnivalók, férfimunkák a ház körül, kertészkedés, életmód, étkezés, egészségmegóvás, házi gyógymódok, gyerekgondozási tudnivalók, viszonyulás a jövőbeli munkatársakhoz, a családi élet pszichológiája, viszonyulás a házastárshoz, a gyerekhez, a szülőhöz, társastánc tanítás, népi tánc tanítás, magyar-nóta és népdal tanítás, minden tanítási nap 10 perc közös énekléssel induljon és fejeződjön be, szokások, hagyományok, népi játékok, mondókák, gyerekdalok tanítása, felkészítés arra, hogy a fiatal majd felnőttként tudjon “szépen mulatni” mint a régiek, saját örömére, és társai kedvére.
(A “modern” angolszász, afro-amerikai gyökerű zenékre, különösen a külföldiekre általában nem lehet szívből, szépen mulatni, csupán idétlenül óbégatni, és rángatózni.)
 
f./ Az általános és a középiskolákban minden tanulónak kötelező egy fizikai sportágat rendszeres edzésterv alapján gyakorolni. A versenyeztetés nem fontos. Létesítményhiány esetén szabadtéri sportokat kell űzni. A hiányzó létesítményeket a műfalubeliek saját pénzből, és állami támogatásból, társadalmi munkában valósítsák meg. Ez már eleve közösséggé kovácsolja őket, és a létesítmények állagmegőrzése, védelme is megoldott lesz.
Élvezetessé kell tenni a testnevelést. (Aerobik zenével, kondi-terem, stb.)
Állami pénzből vásárolhassanak az iskolák sport-eszközöket. (kondi-gépek, futópad, elliptikus tréner, evezőpad.)
 
g./ Az oktatásban az elméletet sokkal hatékonyabban, kevesebb ücsörgéssel, kevesebb időráfordítással kellene megvalósítani! A “tanár leadja az anyagot” módszer szerintem nem hatékony. A diák otthoni, önálló előre tanulásával kellene tanítani. (Önállóságra, önképzésre nevelés, stb.) Pl.: történelem, irodalom, nyelvtan, matematika, fizika, stb. A hallott, látott információszerzéstől sokkal hatékonyabb, ha az ember önállóan, a maga tempójában felkészül egy adott témából. (Kivéve amikor még nem tud írni, olvasni, számolni a gyerek.) Az iskolai órán már csak élmény-gazdag kiegészítés, konzultáció, és visszakérdezés történne.
Az oktatás minden szintjén az elméleti tantárgyak zömét nem egymással párhuzamosan, hanem egyszerre csak egyet, elejétől a végéig, az összefüggésekre figyelve, intenzíven kellene tanítani.
Jelenleg mivel több tárgyat is tanítanak, előfordul, hogy a tanárok koordinálatlansága miatt egy napra túl sok házi feladatot kap a gyerek.
A felsőoktatási vizsgaidőszakban nem jó, ha egyszerre több tárggyal kell foglalkozni. Jobb lenne ha a félév során több vizsgaidőszak lenne: tantárgyanként, azok lezárása után.
 
h./ A szakmunkásképzésben már 14 éves kortól el kell kezdeni a választott szakma gyakorlati oktatását, mert 18 évesen már nem alakulnak ki a szükséges beidegződések, fizikumában nem erősödik bele az adott szakmába a gyerek (pl.: kőműves, stb.), tehát nem fogja erővel bírni a fizikai munkát felnőttként. A szakmunkásokat a vállalatoknál jobban meg kell becsülni anyagilag, erkölcsileg, hogy megérje szakmunkásnak tanulni, a munkanélküliséghez elég diploma szerzése helyett. A vállalkozásokat ilyen irányban kell ösztönözni, pl. adórendszerrel is.
A termelő szektorokban sokkal jobban meg kell becsülni anyagilag és erkölcsileg a dolgozókat. A fizikai dolgozókat különösen! A vállalatokat orientálni kell adórendszerrel és egyebekkel ilyen irányban. Ehhez ismét hatékony szakmunkás-képzést kell csinálni.
 
i./ A felsőfokú képzést csak a munkahely-lehetőségek szerinti létszámmal szabad folytatni. Munkanélkülivé ne képezzünk tömegeket! Más országok számára se képezzünk drága pénzen magyar diplomásokat. (Felvételi rosta, első félévi és év végi vizsgákon rostálás.)
A viszonylag könnyebb bejutás esetén alkalmazható a mostani gyakorlat, miszerint az első évben kiszórják a gyengébbeket, addig a mértékig, amennyi a gazdaság, a társadalom képzési igénye. Azonban a kiszórás ne inkorrekt módszerekkel történjen! Pl. ne úgy történjen:
- hogy nem írnak a vizsgára felkészüléshez megfelelő könyvet,
- hogy gyenge előadók adják le az anyagot,
- hogy kötelező a gyenge előadásokra járni, elpocsékolva az időt,
- ahelyett hogy jó könyvekből felkészülhetne a diák a konzultációra, vizsgára. (Olyan tankönyv kell, ami mellé felesleges könyvtárazni, amit tanári segítség nélkül is megérthet a diák.)
- A követelmény volumene is akkora legyen, ami megtanulható az adott félévben! (Ne akarjon az iskola minden tantárgyból kutatói mélységű tananyagot számon kérni.)
A jó tankönyv az nem szószátyár. A tőmondatok, a vázlatos jelleg domináljanak, de törekedve az érthetőségre. Legyenek benne kiemelések a kulcsszavakra, egy-egy fontos gondolat lényegére. (Feleslegessé téve a diák saját szövegkiemeléseit.)
A rostálás nemcsak buktatással történhet, hanem úgy is, hogy az első félév (év) végén kiejtik a bukottak mellett a leggyengébb eredményt elérőket, addig a maradó létszámig, amennyire szüksége van az országnak.
 
j./ A munkaerő-képzést úgy kell irányítani, hogy magyarokkal lássunk el minden munkát a nemzetgazdaságban, ne szoruljunk rá importált munkaerőre semmilyen szakmában, mert ez a nemzet elkeveredéséhez, demográfiai problémákhoz, társadalombiztosítási és társadalmi feszültségekhez, stb. vezet. Ld.: Németország, Franciaország, Anglia, stb., ahol a bennszülött őslakosok nem hajlandók elvégezni sok munkát, illetve nem hajlandók dolgozni sok foglalkozási ágban. Ez feloldható megfelelő fizetésekkel.
 
k./ A népi kultúrát, népművészetet integrálni, adaptálni kell a mai kor mindennapi kultúrájába, és így az oktatásba is, az alapfoktól az egyetemig. Amint már írtam: Százszor értékesebb az a kultúra, művészet, amit maga csinál az ember, mint az, amit csak be kell fogadnia! A népi kultúra alkalmas arra, hogy valamelyik jelentős részét az átlagember maga is művelje, gyakorolja, használja, saját maga örömére, mások épülésére, nemzete megmaradásáért.
k/a. A népművészeti ágak kötelező oktatása. Egy diáknak legalább egy területet kötelező kitanulni.
k/b. A népi hagyományok ápolása. Minden általános és középiskolásnak kötelező egyfajta hagyományápoló körbe rendszeresen eljárni.
k/c. A médiában a magyar-nóta zenét ne csak vonós hangszerekkel, ne csak a jelenlegi cigányzenész stílusban adják elő. Az ősi magyar vonós hangszerek és vonós zenei játéktechnika mellett játsszanak az ősi magyar citerán, körtemuzsikán, tárogatón és egyebeken. Játsszanak magyar nótát és népdalt modern hangszereken is, magyar előadókkal, magyar stílusban.
A mai falusi lakodalmakban kedvelik a másfajta hangszereken játszott nótákat, és a lakodalmas-rock is kelendő. Propagálni kell az előadók körében, hogy régi hangszereinken is játsszanak, és a 200 ezres népdalkincsünkből is válogassanak.
k/d. A médiában, és a való életben a népzenét általában idős nénik, bácsik szólaltatják meg, a maguk öreges hanghordozásával. A fiataloknak ez kiábrándító, ósdi, avítt stílus. Többségében fiatalokból szervezett csoportok legyenek az előadók!
 
l./ A nyelvoktatást visszább kell szorítani. A diplomához se legyen kötelező a nyelvvizsga. Mellette önszántából leteheti, aki akarja, akinek szüksége van rá. Így csökkenne a magyarok tömeges kivándorlásának esélye.
 
m./ Ismétlés a közbiztonsági fejezetből:
 Az oktatással csökkenteni kell a műveletlenséget, és az egyoldalú műveltséget, különösen az életmódot, a mindennapokat befolyásoló területeken. Szervezett keretek között, széles körben el kell sajátítani a szépen élni, aktívan, alkotóan, tartalmasan élni tudását, a gyakoroltatás módszerével. (Az iskolák mellett sportegyesületekben, kulturális szervezetekben is.) Ide értendők például: a képzőművészetek, a népi mesterségek és művészetek, a ház körüli kétkezi mesterségek, a társastánc, a népi tánc, a műzene, a népzene, az ének, a hangszeres zenélés, a szépen mulatás mintái, az irodalmi érdeklődés, a hagyományok és szokások gyakorlati ismerete, a gyermek és felnőtt játékok gyakorlása, a kötelező napi iskolai testnevelés, a kötelező iskolai sport valamely sportágban minden gyereknek, a szervezett felkészítés a harmonikus és szeretet elvű emberi kapcsolatokra (házastársi, szülő-gyerek, munkatársi, stb.), tanítani kell az önképzés és információszerzés igényt és technikáit, nevelni kell a helyes értékrendre, stb.
Mindez fontosabb a lexikális tudásnál, mert az később szükség szerint megszerezhető, ha az igényességet és a készséget kifejlesztjük. A lexikális tananyagokat háttérbe szorítja az emberiség rohamosan gyarapodó tudáskincse, (mert már nem lehet a részleteket memorizálni), és a számítógépes információtárak.
A megnövekvő szabadidő még-inkább megköveteli a fentiek szerinti tanítást.
Mindehhez az anyagi alapot és a szabadidőt az új energetika teremtheti meg.
 
n./ Dr. Szilágyi Mária pszichológus: Érzelmi globalizáció c., 2008. augusztusi írásából idézgetek:
- Platón mondja: “Szükséges, hogy már gyermekkorunktól kezdve bizonyos irányításban legyen részünk: annak örüljünk, és azon bánkódjunk, amin kell, a helyes nevelés ebben áll. … Az állam az emberek nevelője, s a helyesen berendezett állam derék embereket, ellentéte viszont hitványakat nevel. …”
- A széthullóban lévő társadalmi közösségekben a szociális magatartásforma labilissá válik, rosszabb esetben háttérbe szorul.
- Egy régebbi jogtörténeti tanulmány szerint: “A jogérzék titokzatos fogalom, tipikusan veleszületett magatartásmódokat takar.” A modern kriminológia felteszi a kérdést: “A bűnözői magatartás mennyiben ered a veleszületett gátlások genetikai kieséséből és mennyiben a társadalmi normák kulturális közvetítésének zavaraiból?”
- Platón: “Amilyen az állam, olyanok a benne lakó emberek.” Amilyenné (nem) neveli az állam az embereket, olyanokká fognak válni.
- A XXI. század várható gazdasági globalizációja érzelmi globalizációt, érzelmi elszegényedést is maga után von. Bármilyen réteghez tartozó, bármilyen iskolázottságú személynél az érzelmi kisiklás, az értékvesztettség, a sodorhatóság kialakulhat.
- A kansasi Menninger Klinikán F. Hacker és kutatócsoportja munkája szerint: “ … az a felfogás, miszerint minden ember egyformán ártatlannak születik és a bűnözők erkölcsi, pszichológiai torzulásáért kizárólagosan a neveltetésük a felelős, tarthatatlan álláspontnak látszik.”
- Az egyén és a társadalom mentális egészségének kérdései nem választhatók el egymástól. … Elengedhetetlennek látszik az oktatás, nevelés és a gyógyítás egységét kialakítani. … A nem minden gyermek számára beváló amerikai nevelési elvekről visszatérni a kétszáz éve bevált porosz nevelési módszerre.
- Aiszóposz, az i. e. VI. században élt früg rabszolga tanmeséjének tanulsága: “ … Ó, majom, te akarsz uralkodni az oktalan állatok fölött, aki ilyen ostoba vagy?” Lehet, hogy az oktalan állatok fölött ostobák uralkodnak?
 
o./ - Az ősi “Székely (Magyar) rendtartás” szerinti módszerek hasznosítandók az oktatásban és a kultúrában is. Nagyon hasznosak lennének a benne élőknek, és az egész magyarságnak. Ld. Függeléket.
 
p./ A fentieket a jelenlegi 8 + 4 + 3 +2 éves diplomás képzésre, illetve a 8 + 4 + 1, 2 éves szakmunkás képzési rendszerre írtam.
 
- E helyett megfontolható a következő lépcsőzés kialakítása, (figyelembe véve a fentebb írt nevelési, tanítási irányelveket is):
Diplomáig képzés:  6 év alapfok + 3 év gimnázium + 2 év szakképzés + 1 év nemzetőrség
+ 3 év Bolonyai alap + 2 év Bolonyai mester.
Szakmunkásig képzés: 6 év alapfok + 3 év gimnázium + 2 év szakképzés + 1 év nemzetőrség
 
p/1. Alapfokú képzés: 6 év (6 elemi). (Olvasás, számolás, matematika alapok, magyar nyelvtan, magyar irodalom, idegen nyelv, környezetismeret, stb.)
Az oktatás mellett nagy hangsúlyt kell fektetni a nevelésre, és a fizikai edzésre. (ld. a többi pontban.)
 
p/2. Gimnázium: 3 év. Tantárgyak: Fizika, kémia, biológia, történelem, földrajz. Érettségi vizsgával zárulhat, de ez akár el is hagyható, mert szerintem nem alkalmas az elsajátított tudástömeg és a megszerzett készségek reális felmérésére. (Túlzottan sok múlik a szerencsén. Az utolsó félévet elveszítik az új ismeretek megszerzésétől, és a korábbi ismeretek nyugodt rendszerezésétől, mivel már főleg az érettségire készülnek.)
Az új rendszerben elkerülnénk a tantárgy-ismétlést. Helyette spirális oktatás.
Csökkentett óraszám a speciális és elméleti ismeretekből. A középiskola ne akarjon tudóst (biológust, fizikust, vegyészt, irodalomtörténészt, nyelvészt, történészt) kiképezni. Ezt hagyja a felsőbb fokra. A középiskola ne akarjon gyakorló szakmunkást sem képezni. Ezt hagyja a szakképzésre. (szakmunkásképzőre, szakképzőre) Csak annyi ismeretet adjon, ami belefér a 3 évbe.
A gimnázium adjon élményt és motivációt az élet minden szakterületéből. Nem szakmai felkészítést adjon, hanem széles tájékozottságot a szakmákról, a későbbi pályaorientációhoz. Gyár, kereskedelem, mezőgazdaság látogatások, szakmai kóstolók (segéd- ill. betanított munka a cégeknél) legyenek év közben is, és a nyári szünetekben is. Minden szakterületen legyen gyárlátogatás, gyári szakmai kóstoló, minden gyerek számára. Csak abból választhatnak érdemben, amit megismertünk.
Az oktatás mellett nagy hangsúlyt kell fektetni a nevelésre, és a fizikai edzésre. (ld. a többi pontban.)
Nem kell maximalista módon tudóssá képezni. Nem kellenek a két lábon járó lexikonok. Meg kell fékezni az önző, maximalista tanárokat. A részleteket később úgyis elfelejti az ember, ha nincs módja a gyakorlatban hasznosítani, használni. (Az emberi agy az információ-özönös világunkban a korábbi nem használt információkat süllyesztőbe teszi, és az újabbakat, fontosabbakat teszi elérhetővé. Anyósom még most is tudja az elemi iskolás korában megtanult verseket, dalokat, mivel felnőtt életében nem kapott akkora információs terhelést, mint a mai dolgozó korosztályok. “Aki sokat markol, az keveset fog!”
A túl sok ismeret megnehezíti a szintetizálást, a lényeg megragadását, az önálló, új ötletek, az alkotó-erő felszínre hozását. A túl sok tanulás az időt is elveszi ettől.
A lexikális ismeretek helyett inkább a készségeket, a motivációt kell fejleszteni. Élményt kell nyújtani. A lelket, az érzelmeket úgyszintén. (Család, haza, olvasásélmények, erkölcs, kultúrált szórakozás, stb.)
Egy színésznek készülőt nem érdekel a matek, kémia és a fizika, biológia olyan szinten, ahogy ma sanyargatják vele. Egy fizikusnak készülőt nem érdekel olyan szinten a nyelvtan, vagy a költészet, mint ahogy ma tanítják neki. Ha mégis, akkor lehetőséget kell adni, hogy szakkörben, vagy fakultációban foglalkozhasson vele. Pl. a reál tárgyak jól párosíthatók a zenei képzéssel.)
A fakultációk jelenlegi rendje már szinte egyenlő a pályaválasztással. A középiskolai szaktantárgyak által ne kezdjük el a felsőfokú képzést már a középiskolákban. A gimnáziumi fakultációk, és a szakközépiskolák jelenlegi rendje miatt a felsőoktatásban jelenleg sok tankönyv csak hivatkozás- és utalás gyűjteménnyé vált, ami a gyengébb középiskolai képzést kapottaknál túlzott versenyhátrányt eredményez.
A humán tárgyakban sem kell tudóssá képezni a gimnazistát. Nem történelemtudóssá, hanem jó hazafivá kell formálni a gyereket. Nem a lexikális tudástól, hanem az élményektől, a példaképektől lesz valaki jó hazafi. Nem kiképzett irodalmárrá, festővé, énekessé, esztétává, műértővé, hanem motivált önművelővé, műélvezővé, és művészet-éhessé, művészkedővé kell formálni.
 
p/3. Szakképzés: 2 év.
Ez a szint kötelező mindenkinek. Annak is, aki felsőfogú képzésre akar járni, és annak is, aki nem. Tehát így szakma nélkül lézengő senki sem lesz. Az első év végén legyen átjárhatóság az alábbi kétfajta képzési szint között.
 
p/3/a. Szakmunkás képzés:
A szakképző iskolákban csak szaktárgyakat kell tanítani, elméletben, és gyakorlatban.
Sok gyakorlati foglalkozás kell. A szakmai gyakorlat legalább az iskolaidő 30 %-át tegye ki.
(Jelenleg, mire 19, vagy 20 évesen kikerül a szakmunkás az iskolarendszerből, akkorra fizikai roncs a sok üléstől. A több-kevesebb látszólagos sikerrel belégyömöszölt sok elmélet nem vonzó és nem élmény-dús számára. A gyakorlati fogásokat nem sajátította el. Nem erősödött bele a szakmája fizikai megterhelésébe. Nem versenyképes a tudásuk és a gyakorlatuk. Nem véletlen, hogy a cégek a gyakorlattal rendelkezőket keresik, tehát nem kapkodnak a frissen végzettek után.)
 
Az oktatás mellett nagy hangsúlyt kell fektetni a nevelésre, és a fizikai edzésre. (ld. a többi pontban.) A szakképzésben már csak élményadás szintjén, osztályozás nélkül kell történelmet és irodalmat adni, felfrissítve az alapképzésben tanultakat, és főleg érzelmileg hatni a fiatalra.)
 
p/3/b. Szakmunkás képzés és felsőfok felvételi előkészítő:
Nekik nagyobb óraszámban kell elméletet tanulni a gyakorlati képzés rovására. Az elméleti képzés viszont csak szakirányban történjen:
Aki villamosmérnök kíván lenni, az megtanul villanyt szerelni, rádiót építeni, a fizika tanulás mellett. (ha nem veszik fel, akkor műszerész lehet.)
Aki építészmérnök kíván lenni, az megtanul házat építeni, a rajzolás mellett. (ha nem veszik fel, akkor kőműves lesz.)
Aki színész akar lenni, az megtanul verset mondani, verset írni, verset elemezni, tanul táncolni, lovagolni, megismeri alapszinten a színházi és a filmes segédszakmákat, az irodalom és a népművészet mellett. (Ha nem veszik fel, akkor művészeti szakmunkás lesz, és elhelyezkedhet pl.: filmgyárban, stúdiókban, színházban, művelődési házakban.)
Aki régész akar lenni, az ásatási, történelmi ismereteket tanuljon. (Ha nem veszik fel, akkor ásatási szakmunkás lehet.)
Aki pedagógusnak készül, az tanuljon pedagógiát, pszichológiát, népművészeti tantárgyakat és a választott szaktárgyat. (Ha nem veszik fel, akkor óvodai szakmunkás, művelődési ház szakmunkás, stb. lehet, a diplomások mellett.)
Aki közgazdásznak, üzemgazdásznak készül, az tanuljon könyvelést, adóügyeket. (Ha nem veszik fel, akkor könyvelő, adó ügyintéző lehet.)
Aki agrármérnöknek készül, az tanuljon növénytermelési, állattenyésztési, gépészeti szakismereteket, a biológia tárgy mellett.
Aki matematikus akar lenni, az tanuljon a matek mellett valami jól hasznosító, számára is kedves szakmát, hogy legyen surranó pálya arra az esetre, ha nem veszik fel a felsőoktatásba.
 
Tehát a szakképzés gyakorlati foglalkozásain belekóstolnak a szakma alapjaiba, illetve majdani beosztottaik munkájába, így nagyobb becsületük lesz vezetőként, és ők is jobban becsülik a beosztottak munkáját. Ezen kívül, mivel belekóstolt a szakterület való-világába, sokkal életszerűbb lesz a felsőoktatásban megtanulandó elmélet, így azt könnyebben elsajátítja.
 
A felsőoktatás válogathat közülük a tanulmányi eredményük, és ha indokolt, akkor a felvételi vizsga alapján.
 
A rendszer előnye volna az is, hogy nem akarnánk minden munkát diplomásokkal elvégeztetni, hanem elsősorban a jó szakmunkás szintű képzettségekre támaszkodnának a termelő, kereskedelmi, cégek.
 
Mivel az előzőek alapján a felsőfokra jelentkezők mindegyike átmegy a gimnáziumi és a szakmai képzésen, ezért felsőfokon nagyjából egyenlő hozott ismerettel indulnak. Jelenleg a gimnazisták a humán felsőoktatásban vannak előnyben, míg a szakközépiskolások a szak szerinti felsőoktatásban. Pl.: A gimnazista hátrányban van a villamosságtan, a könyvvitel tanulásában. A szakközépből jött hátrányban van a matematika, a történelem, az irodalom tanulásában. Jelenleg a felsőoktatás panaszkodik, hogy a hiányos hozott ismeretek miatt korrepetálniuk is kell.
 
p/4. Nemzetőr kiképzés 1 év, mely minden fiúra és lányra kötelező, egészségi állapot szerint differenciált képzéssel. Ekkor, 17 évesek Ekkor már jól terhelhetők fizikailag és szellemileg. Ekkor még jól motiválhatók, jól alakítható a jellemük, az érzelemviláguk, az erkölcsük, a világszemléletük. Van szakismeretük, így szakirányban képezhetők. Itt a honvédelmi, és önvédelmi ismeretek, a fizikai edzés mellett a fiatalokat fel kell készíteni az életre. (Folytatva és elmélyítve az alapfok, a szakképző, és a gimnázium által elkezdett nevelést.) Tanítandó: jó erkölcs, tisztesség, szórakozási ismeretek (zene, ének, tánc), illem, családi élet, (házasság, gyereknevelés, a párkapcsolat pszichológiája, szex, ünnepeink rendje, házi munka,) hazaszeretet, magyar őstörténet és történelem, túlélési ismeretek, sportok, közösségi élet, közszereplés, hagyományok, politikai alapismeretek, stb.
 
p/5. Felsőfokú képzés:
Manapság a fiatalok 45 %-a jár felsőfokú képzésre. Ez egy torz társadalmat eredményez. Drága közpénzen munkanélkülivé képzünk tömegeket. Az igazi érték-előállító dolgozó létszám lecsökken, így nincs elég ember, aki elegendő bruttó nemzeti terméket állítson elő. Sok lesz a boldogtalan diplomás. A diplomások jelentős része külföldön fog munkát vállalni, ami a felnevelés és képzés társadalmi költségeinek elpocsékolását jelenti, és legyengíti a nemzetet, az országot. Az a kormányzat, amelyik mindezt engedi, az társadalmunk ellensége, károkozója, ezért bíróság elé kell állítani. (Lásd ismétlésként az Oktatás fejezet bevezetőjét is.) A diploma már elérendő cél, ahelyett hogy a csak eszköze maradna a reális életcéloknak. Mik a reális életcélok? Pl.: jó munkahely, hasznos élet, boldog élet, érték-előállítás, a tudásvágy és az alkotói vágyak kielégítése, kreatív élet, belső kényszerek kielégítése, vezetői ambíciók kielégítése, kutatói ambíciók kielégítése, megfelelés a munkahely szakmai elvárásainak, a nemzet, a család szolgálata.
Társadalmi szempontból pazarlás, hogy sok munkát az özönével képzett diplomásokkal végeztetnek el a cégek, mivel a diplomás valódi felsőfokú munka helyett szakmunkás munkát is elvállalnak. Sok diplomás csak adminisztrátor jellegű munkát, vagy művezetői jellegű munkát végez. (Vagy maradnak munkanélküliek, vagy külföldre mennek.) Tehát a felsőfokú képzést szűkíteni indokolt, a szakmunkás képzés javára.
 
p/5/a./ Egyik változat:
Maradhat a 3 év alap és a 2 év mester fok.
Felvételi vizsga helyett a gimnáziumban, és a szakképzésben elért tanulmányi eredményeket, (annak ellenére, hogy az iskolák színvonalkülönbsége és az osztályzatok szigorúsága eltér), és ha akarják akkor a felvételi vizsgaeredményeket is vegyék figyelembe. Nyelvvizsga, szociális helyzet és egyéb ok miatt ne kaphasson senki plusz pontot. (Jelenleg a középiskolások túlhajszolják magukat a plusz pontok megszerzése érdekében, és gyakran elromlott szemmel, megroggyant fizikummal kerülnek be a felsőoktatásba.
A gyakorlati oktatást felsőfokon is általánossá kell tenni. Évente 2 hónapot is lehet erre szánni, a tanévben. (Életszag, inspiráció, motiváció, kikapcsolódás az elméleti gyötrelemből, az elmélet rögzítése.)
 
A felvételiző a leendő első foglalkoztatójával kötött, minimum 2 éves munkavégzési előszerződést is csatoljon a jelentkezéséhez. Tehát először pályát kell választani, munkahelyet kell találni, majd a munkahellyel egyeztetve kell dönteni, hogy hol, mit tanul.
 
Előnyök:
A leendő munkáltató anyagilag is támogathatja a tanulmányokat.
Nagyobb a motiváció a tanuláshoz.
Az iskola nem képezne munkanélkülivé embertömegeket. Az állami pénzpocsékolás megszűnne.
Nem képeznénk a külföldön működő cégeknek munkaerőt.
Nem kényszerítenénk a kiképzetteket az ország elhagyására a munkanélküliség által.
Csökkenne a nem érték-előállító foglalkozásra, az alacsonyabb képzettséget igénylő foglalkozásokhoz feleslegesen kiképzettek száma.
Az iskolák pénztelensége mérséklődne.
Az iskolaévek alatt a leendő munkáltatójához is küldheti az iskola szakmai gyakorlatra a diákot.
Hátrányok:
A munkáltatókhoz esetleg nem a legjobb tanulók kerülnek. (Az élet viszont gyakran azt bizonyítja, hogy nem a jó tanulók lesznek a legjobban teljesítők. Jelenleg a munkáltatókat kevésbé érdekli a diploma osztályzatai. Csak a papír a fontos, és mellette a rátermettség, a személyes benyomások.)
 
p/5/b. Másik változat. (Eltérés az elsőtől):
- Munkahely-választás a felsőfokú képzés után. (Mint eddig.)
- A FEOR kódhoz (Foglalkoztatás Egységes Osztályozási Rendszere) még kapcsolni kellene egy szakképzettség-igény kódot is. (Az adott cégnél milyen képzettség szükséges egy foglalkozás ellátásához.) A kettő alapján mindig tudnánk, hogy melyik évben hány fő éri el a nyugdíjkorhatárt adott foglalkozásban, és pótlásukhoz mely szakterületen hány főt kell országosan beiskolázni felsőfokon. (A megbukók, és a végzett pályaelhagyók miatt rátartással.) A felsőoktatás intézményei az így kialakított országos szakmai létszámkvótákon osztoznának. A felvételi vizsgákon (ami lehet az érettségivel egybekötött is), a felsőoktatási intézmények közös bizottsága által leosztott létszámig vehetnek fel az iskolák diákot. Eldöntetlen vita esetén a minisztérium dönt a kvóta elosztásról.
 
p/5/c. A nők felsőfokú képzését idézem a “Nagy ellátó rendszerek” fejezetből:
Mivel tragikus a népesedési helyzet, és ez minden más bajunkra kihat, ezért megfontolandó a következő gondolatmenet is:
- A nők alapvetően a gyerek-szülésre és a közösség fenntartására rendeltettek. Ez a nők nagy személyes genetikai előnye a férfiakkal szemben. A társadalom érdekében is ez az első számú feladatuk 18-40 éves kor között. A magyar nemzet megtartása mellett ismét tele kell szülni a kárpát medencét (és Európát).
- Mindent visszább kell építeni, ami a nőket elvonja a szüléstől. Mivel így a férfiakra nagyobb teher hárul az anyagiak előteremtésében, ezért a nem érték-előállító foglalkozásokat minimalizálni kell. Ld. a Gazdaságirányítás fejezetet. (Adminisztráció, közigazgatás, konfekcióipar, stb.)
- Valójában a gyerekneveléssel jól párosíthatók hagyományos női foglalatosságok, tehát nem biztos, hogy a társadalmi össztermék előállítás, a népesség összes hasznossága csökkenne. Az emberek többségének falun és kisvárosban kellene élnie. (Lásd: a Műfalvak, és a Nagyvárosok fejezetet.) Ilyen helyzetben a nők az önellátó életvitelben tudnának szorgoskodni. (Kert, háziállatok, főzés, befőzés, a család ellátása, a családi élet szervezése, nevelés erkölcsileg, érzelmileg, családi pszichológiai feladatok, ügyintézés, szülőápolás, mezőgazdasági kampánymunkák.) A kulturális értékeink megőrzése és gyarapítása is könnyebb volna: hagyományápolás, ünnepek megtöltése tartalommal, melegséggel, élménnyel. A családi élet harmonizálása is megvalósulna: a családi tűzhely összetartó ereje, házi muzsikálás, beszélgetés, vendégvárás. A közösségek is újjáélednének: énekkar, daltanulás, fitnesz klub, olvasókör, néptánc, társastánc, stb.
Mindez látszólag visszavetné a női egyenjogúságot. Valójában nő-felszabadítás volna, hiszen a fenti feladatok egy részét jelenleg is muszáj elvégezniük második műszakban, stresszesen, élvezet nélkül.
- A nők hasznossága fokozódna. Egy tintanyaló adminisztrátori munka, vagy egy futószalag munka felemelőbb és élvezetesebb volna, mint a saját gyerekek szülése és felnevelése? Mások kölykeinek nevelése az óvodában, iskolában, vagy orvosi ellátásuk, és egyebek jobb, mint a saját gyerekekkel foglalkozni?
- Megfontolandó, hogy nő felsőfokú ingyenes képzésre csak 5 saját gyerek szülése után mehessen. Vagy szerződéssel vállalhatja 5 gyerek szülését, és így mellettük levelező tagozatra járhat. Az egy év alatt összegyűjtendő kreditpont számot nem kell előírni, tehát a saját időbeosztásuk szerint, a nappalisoknál lassabb tempóban végezhetnék el az iskolát. (Így nem helyezhetnék a gyerek elé a karriert.) Ha egy nő rajta kívülálló egészségügyi okból nem tud szülni, akkor ingyen tanulhat felsőfokon, akár nappalin is. A nemek szerinti megkülönböztetés jelenleg alkotmánysértő. De: a férfiak háborúba küldése nem sérti a nemek egyenlőségét? Ne legyünk a régi, rossz ideológiák rabjai.
- Ezer éveken át a férfiak életüket és vérüket adták a hazáért. Most a nőkön a sor. Még életüket sem kell adniuk, csupán új életeket kellene adniuk a hazának. Régen a nők a szüléssel, a gyermekágyi lázzal életüket kockáztatták. Mégis vállalták. (Nem volt szükségszerű, hiszen akkoriban is voltak egykéző vidékek és családok.) Most kicsi a szülési kockázat.
- Régen tehát a nők életüket, vérüket és bérüket áldozták a családért, a hazáért. Most csak a kényelmüket, a könnyű életüket kellene feláldozni, de csak látszólag, mivel a többgyerekes élet részmunkaidőben, vagy háztartásbeliként sokkal kényelmesebb és boldogítóbb, mint a mostanában jellemző női életpálya. Különösen, ha a nő elvárhatóan művelt is a gyerekközpontú életformához!!! A háztartás gépesítése még könnyebbé teszi a gyerekvállalást a régi időkhöz képest.
 
- Előnyök: Demográfiai probléma megoldódna. Így a gazdasági alapprobléma (minőségi munkaerő hiánya) is oldódna. Nyugdíjrendszer, egészségügyi rendszer válsága is megszűnne. A férfiak pszichológiai bajai és egészségügyi problémái is enyhülnének. (Ld.: Dr. Bene Éva: Emancipációs bumeráng c. könyvét.) A nők pszichológiai bajai is oldódnának. (Gyerektelenség, kilátástalanság, stressz.) A nők a tevékeny, fizikailag is aktív életükkel megelőzhetik az egészségromlást, a csontritkulást, a mozgásszervi betegségeiket, az elsatnyulást. A nők, a férfiak és a gyerekek pszichoszomatikus betegségei is megritkulnának. (asztma, gyomorfekély, szív és érrendszeri betegségek, bőrbetegségek, daganatos betegségek, stb. Pszichológiai alapon fejlődik ki a mikrobiológiai betegség is.) Ld. Dr. Kopp Mária könyveit. Mit ér a jelenlegi két-keresős családmodell, ha mellette kipusztulnak közösségeink, és nem lesznek leszármazottaink. A kiképzett diplomás sokkal kevesebb lenne, igazodhatna az ország, illetve a cégek, intézmények valós szükségleteihez.
 
6.20. Kulturális élet:
Jellemző folyamatok:
- A kultúravesztés, a termelési kultúra elvesztése, a művészeti kultúra silányodása, a felhalmozott tudás elvesztése, (illetve azt mások elveszik tőlünk), értelmi, érzelmi, lelki, erkölcsi leépülés.
- Kultúra leromlása, hanyatlása. Hagyományok, értékek elvesznek, silányság jön helyére.
- Erkölcsi káosz (tisztességtelenség, szexuális elfajulás, stb.).
- A művelődési házak, kultúrházak megtöltendők élettel. Csökkentendő a hivatásos ott-dolgozók létszáma, növelendő a társadalmi munkások száma. Sokkal ritkábban hívjanak meg hivatásos “művészeket”. Ez sok pénzbe kerül. A kultúrát ne száműzzük színpadra. A kultúra akkor élő, ha azt az átlagemberek tömegei művelik, használják mindennapjaikban egyénileg, és közösségeikben. Nem kell a passzív közönség, ellenben nagyon kell az aktív tömeg.
A fizetett kulturális szereplők elsősorban programokat, klubokat, szakköröket, kampányokat szervezzenek. Ne műsorokat, fellépőket szervezzenek, hanem a tömegek életmódját, aktív művelődését. Teljesítményösztönzés végett fizetésüket tegyék függővé az általuk szervezett körök, klubok, szakkörök számától, az aktív résztvevők létszámától, és ezen szervezetek ajánlásaitól. Mozgó ellenőrök szigorú szankciókkal járják a megyéket, hogy ne legyen ebből visszaélés.
Népi táncot, éneket, és zenét, hagyományokat kell tanítani a széles tömegeknek. Táncházat kell minden műfaluban minden hétvégére szervezni, magyar zenével és tánccal. A hagyományőrzés mellett a hagyományok gyakorlatát is szervezni kell.
Ld. a többi fejezetben a kultúra témaköröket.
6.21. Élsport-tömegsport:
- Lásd.: A testkultúra tagozatnál.
- A gyerekek 50 %-a nem éri el az egészséges létezéshez szükséges fizikai állapotot.
- Ugyanolyan genetikai adottságú embereknél a sportolónak 40 %-kal is több lehet a csonttömege, mint a nem sportolónak!! (Fizikai erő, állóképesség, időskori csontritkulás, mozgásszervi betegségek, stb. mind összefüggnek ezzel!)
- Az országos bajnokságok, megyei bajnokságok megszüntetendők. Élsport helyett tömegsport. Állami költségvetés mentesül az élsport támogatása alól. A tömegsport a mű-falvakban folyjék, önfinanszírozással. (Adókönnyítés, magasabb jövedelem, így futja erre is.) Legfeljebb megyei kupa versenyek rendezhetők a mű-falvak között. Csak helyben lakók lehetnek csapattagok, idegen igazolás kizárandó! Reklám, játékos adásvétel kizárandók. Kupa-versenyek gyakran rendezhetők. Itt mindig tiszta lappal indulnak a versenyzők, szemben a bajnokságokkal, ahol a sokadik helyezett szinte végig az esélytelen fásultságával küzd.
- A felnőtteket az egészségügyi ellátás anyagi terheinek részbeni, és differenciált áthárításával kell kényszeríteni az egészséges, sportos életre, amit elsősorban a műfalu létesítményeiben gyakoroljon. Ld.: a differenciált egészségbiztosítási járulékot a Nagy ellátó rendszerek fejezetben.
 
- Kötelezővé kell tenni a sportolást mindenkinek, testre szabott, foglalkozáshoz igazított sportfajtákkal, közösségekben, és családi keretekben. Minden faluközösségnek legyen főállású, a közösség választott testületei által elszámoltatott, fizetett, de állami irányelvek alapján működő sport szervezője. (Ha a kötelezés túl durva, akkor az egészségügyi ellátásba kellenek olyan szabályok, amik ilyen irányba késztetik az embereket.)
Állami pénzből vásárolhassanak a sportközösségek sporteszközöket. (kondigépek, futópad, elliptikus tréner, evezőpad.) Ezeket ki kell adni használatra családoknak, megfelelő edzésprogrammal. A gépeken a használatot mérő elektronika kell, a használat visszaellenőrzéséhez. Az igazolt használat jutalma lehet ingyen (állami pénzből) üdülési csekk.
 
- A mozgáshiány következményei:
- Az ízület körüli izmok, szalagok gyengék maradnak. Az ízület csúszkál. A porc fellazul. Az ízületek hajlamosak a rándulásra, ficamra, megerőltetésre. A csont törékeny marad.
- Anyagcsere zavar. Következmény: elhízás. Fogyókúra koplalással, ami hiányokat okoz.
- Idegrendszer gyengébb: Alvásprobléma lép fel. Nem működik a sport kikapcsolódás funkciója. Kevés boldogsághormon szabadul fel.
- Szív és vérkeringési rendszer problémák: Koszorúérben lerakódás, az ér beszűkül, rugalmatlanná válik. Magas vérnyomás. A szívizomzat rugalmatlan lesz, illetve az idősödéssel a rugalmatlanná válást nem lassítjuk.
 
- A gyerekek testének fejlesztését a szellemi művelés rangja mellé kell emelni.
	- Alap sportágak kötelezőek. (Futás.)
	- Alap sportképzettség kötelező. (Futball, kosárlabda, úszás, stb.)
	- A szív, az érrendszer és a tüdő gyerekkorban kifejlesztendő.
- Kb. 14 év életkortól fokozatosan az izmok, a csontozat harmonikus erősítése is kötelező.
	- A civilizációs ártalmak elkerülésére fokozottan figyelni kell.
- A helyes gerinctartást evezőpaddal, elliptikus trénerrel gyorsan el lehet elérni.
- A lúdtalpat mezítlábas sportolással, lábfej-edzéssel kell megelőzni, illetve fiatalkorban meggyógyítani.
6.22. Jogrendszer:
a./ Új alkotmány kell. Ősi jogrendünkre jobban kell építeni. A Szent Korona tan szerint kell megírni!
Ha nincs meg a 2/3-os többség, akkor a képviselőket személy szerint kell meggyőzni! Ha ez sem segít, akkor a fontos témákra témánkénti kérdésekkel népszavazást kell kiírni, ami kényszeríti a törvényhozást.
Új államforma választás is megfontolandó. Lehetőségek:
- Szent Korona Országa. (Ajánlott!)
- Népképviseleti demokrácia.
- Parlamentáris demokrácia.
- Alkotmányos monarchia.
- Elnöki rendszer.
- Tirannizmus.
- Császárság, királyság.
 
b./ A jogrendszer helyzete:
Túlburjánzó bürokrácia, jogszabályok, intézmények, közhivatalok.
Teendők:
A jogrendszert egyszerűbbé kell tenni, hogy kevesebb legyen a nem-termelő létszám. Lassan több lesz a jogász, a hivatalnok, a könyvelő-adminisztrátor, az adóügyes, mint az érték-előállító ember.
Ha egy jogszabály nem egyértelmű, akkor mindig a jogalkalmazó, az állampolgár, az adózó javára kell megítélni a vitás eseteket, már az elsőfokú hatósági eljárásban is.
A bírósági, az adóhivatali, a szakmai szervezetek általi, az újságok általi jogszabály értelmezéseket be kell tiltani. A jogszabály előkészítők és mások értelmező (pénzszerző) előadásait szintén be kell tiltani. Magát a jogszabályt tegyék egyértelművé. (Fogalmazási stílus-változtatás, más szerkesztési elv kell. Ha mégis szükséges valamilyen kapcsolódó joganyag figyelembe vétele, akkor a jogszabályban mindig tüntesse fel a jogalkotó.) A jó jogszabályok érdekében, azok kibocsátása előtt az érdekképviseletek zsűrizhessék, tartalmilag és formailag is.
A változtatás előnyei: Sokkal kevesebb jogértelmezési időpocsékolás, kevesebb pénzpocsékolás, kevesebb bírósági ügy, kevesebb bírósági költség. Több idő, több pénz, több munkaerő marad az igazi értékalkotó munkára. A fehérgalléros bűnözők, ügyeskedők is a zavarosban szeretnek halászni. A jogbiztonság kedvez a létbiztonságnak, a morálnak is.
Az angolszász “precedens” elvet, nem helyes bevezetni. (A korábbi bírósági határozatokat mértékadónak elfogadni.) A bonyolultság irányába vinne ez is. A precedens eseteket építsék be a jogszabály módosításba.
 
c./ A perek elhúzódása orvosolandó:
Ha a fellebbező fél elveszíti a fellebbezést, akkor a büntetése legyen duplája! Így nem fog alaptalanul fellebbezgetni, időt húzni, a bíróságok idejét pocsékolni.
Ha a fellebbezést elveszíti a fellebbező, akkor az ügyvédje fizessen vissza minden díjazást a megbízójának. (Így nem bíztatná ügyfelét értelmetlen pereskedésre.)
Ha a fellebbezés során a fellebbviteli bíróság másképpen dönt, mint az előző szint, akkor az előző szint bírója fizesse a fellebbviteli eljárás bírósági, szakértői és más költségeit. (Így a bírók felelősségteljesebben döntenének!)
 
d./ A Büntető törvénykönyv módosítandó (50%-os tv.): A nemzetellenes magatartás (szó, tett) büntetendő! (Mint a hazaárulás.) Az elhallgatás, elferdítés is büntetendő, úgymint jelenleg a hűtlen kezelés, a hanyagság. Büntetendő az is, ha valaki nem tesz meg minden elvárhatót és törvényeset a nemzete érdekében, védelmében, feltéve, ha erre lehetősége van. Tehát büntetendő például a népesség összetétel kedvezőtlen megváltoztatása, a magyarok életlehetőségeinek rontása, az idegenek (anyagi, kulturális, demográfiai és más) érdekeinek kiszolgálása.
Aki megsérti ezt a törvényt, azt súlyosan büntettessék! Legkevesebb a közügyektől, a közéleti szerepvállalástól, a közalkalmazotti és köztisztviselői állásoktól eltiltás (5-10-20 évre.) Végrehajtásához a közszféra minden szintjén felügyelő bizottságok kellenek. (Országgyűlés, önkormányzatok, pártok, média, iskolák, filmipar, történészek, tudományos élet, stb.) A Mc Cartizmus is működött az USA-ban: Amerika ellenességet vizsgáló bizottságok működtek mindenhol! (Most ne nézzük, hogy milyen indíttatással.)
Lengyelországban három év börtönnel sújtják, aki az egész nemzetet a nácik vagy a kommunisták által elkövetett bűnökben való részvétellel vádolja. (ld. bűnös nemzet, utolsó csatlós, született antiszemiták, stb.)
Tehát a “hazaárulás” büntetési kategória mellett kell a nemzetárulás és nemzetrontás jogi kategória is. (Az erkölcsi szóhasználat mellett.) Aktuális ennek bevezetése, mert a hazaárulás már nem értelmezhető a korábbi gyakorlat szerint, hiszen a haza már alig létezik. Csak lakóhely van. Jogilag az Európai Unió a törvényhozás nagyobbik, és fajsúlyosabb részét átvette. Az országhatárok “légiesedtek”. A nemzetek elkeveredtek, és ezt még fokozzák. Országunk vagyona zömében a külföldieké lett. Belső és külső piacainkat is megszerezték. Hasonlóan erőforrásainkat. (Nyersanyagkincs, energia szektor. Most van soron a vízbázis és a közművek megszerzése.) Saját kultúránk megvetett, lenézett, elhallgatott, elferdített, így használata teljesen visszaszorult. Honvédelmünk mintegy 6.000 fő zsoldos katonából áll, akiknek többségét külföldre, idegen érdek szolgálatába vezényeltek.
Árulás bűntényi kategória legyen ha valaki a magyar népesség rovására más nemzeteket támogat, kedvezményez, telepít be, enged beszivárogni. Ugyanígy, ha nem magyarok tulajdonszerzését, profitszerzését kedvezményezi, segíti. (Föld-szerződések, ingatlan tulajdonszerzések, stb.) Ugyanígy, ha a tőke-kiáramlást, a segíti, kedvezményezi, eltűri. Ugyanígy, ha a magyarok kivándorlását, külföldi munkavállalását segíti közvetlenül, vagy közvetetten.
 
e./ A Büntető törvénykönyv, és a Polgári törvénykönyv módosítandó:
Az érdekek sorrendje: nemzeti érdek, országos érdek, városom, falum érdeke, köztulajdon védelme, nemzetségi érdek, nagycsalád érdeke, család érdeke, iskolám érdeke, munkahelyem érdeke, és a végén a magánérdek.
Aki az érdekek hierarchiáját tudatosan megsérti, tehát a feljebb álló érdek rovására érvényesíti a lejjebb lévőt, az bűncselekményt követ el.
Nem csak az anyagi kár büntetendő, hanem az erkölcsi kár, az információs kár is!
Büntetendő az is, ha a nemzetpusztulás ellen nem cselekszenek a választott, és kinevezett vezetők. (Mulasztásos bűncselekmény.)
 
f./ Az információ szándékos elhallgatása is büntetendő. (Pl.: a médiában a tudománybéli, politikai eltérő vélemények, a génmanipulált termék-forgalmazásnál ennek feltüntetése, stb.) Az információ terjesztés eszközeinek kisajátítása, elzárása mások elől szintén büntetendő. A Hyde park országa legyünk a modern hírközlés minden csatornáján!
 
g./ Bűncselekménynek minősítendő a rosszhiszemű agymosás, a rossz erkölcsök, a rossz közgondolkodás terjesztése, gerjesztése is! (Meleg felvonulás, rossz példák a filmeken, tv csatornákon, történelmi egyházak és vallások bemocskolása, szex devianciák, erőszakos jelenetek vetítése, káros élvezetek bemutatása, véres jelenetek közszemlére tétele, bűnözők pozitív beállítása, a másik ember megalázásának bemutatása, stb.)
Megfontolandó az anyagiasság csábító megjelenítésének korlátozása is, bár ez már nehezebb eset.
 
h./ Ezeket a média bűnöket részben a mai törvények alapján is lehetne büntetni, de nincs aki érvényt szerezne ennek az ügyészségen, bíróságon. Ld. Más alternatívák fejezetben.
 
i./ Büntetendő az is, ha valaki nem tartja el megfelelő színvonalon gyerekét, szüleit, saját magát. (Munkakerülő, szenvedélybeteg, (alkoholista, drogos), hajléktalan, iskolakerülő, stb.)
Büntetés: Szakképző lakóparkokba kell vinni a gyereket és az eltartást elmulasztót is. Súlyosabb esetben, vagy ha ez nem vezet eredményre, és visszaeső lesz, akkor foglalkoztató lakóparkba. Az eltartónak a büntetés alatti keresményéből levonandó az ő ellátmányának költsége, és az eltartottja állami “vendéglátásának” költsége is. Ha mínuszba kerül, akkor ezt át kell váltani büntetés-hosszabbításra. Az eltartott felnőttet otthonokba kell elhelyezni, de meg kell keresni a hasznos foglalkoztatásuk lehetőségét!
 
j./ Új médiatörvény készítendő. Ld. a Média fejezetnél.
 
k./ A bűnözők büntetési tételét emelni kell:
--- A szabadságvesztés büntetést a jelenlegi háromszorosára.
--- A pénzbírságot a jelenlegi tízszeresére (kivéve a közlekedésit).
--- A megélhetési bűnözés kategória szankcióját szabálysértés helyett bírósági eljárásban, sokkal súlyosabban és következetesebben kell büntetni, hosszú szabadságvesztéssel. (Vagy a következő pont szerint.)
A megélhetési bűnözésnél domináljon az elzárás, és a büntetési tétel egy évnél kezdődjön!
Jó példa: Robert Juliani New York állam kormányzójának szigorú büntetései, minek hatására biztonságossá vált New York város Harlem és Bronx negyede. (Második lopás: 15 év börtön.)
 
--- A fenyegetést és a zaklatást is sokkal súlyosabban kell büntetni, nem kell megvárni a bűncselekmény bekövetkeztét. (Etnikai konfliktusok, stb.)
--- A fogva-tartottakat keményen dolgoztatni kell, hogy ne legyen kedvük, energiájuk egymást, vagy az őröket zaklatni. A zaklatást első körben munkaidő hosszabbítással kell megtorolni.
 
l./ Megfontolandó foglalkoztató lakóparkok létesítése a kisebb bűnök elkövetőinek.
Hasonló lehet a natúra lakóparkokhoz. Attól elsősorban abban különbözhet, hogy azok nem állnak szigorú őrizet alatt.
Foglalkoztatás: napi 3 x 4 óra munkaidőben, azért, hogy utána ne legyen kedvük, energiájuk egymást, vagy az őröket zaklatni. (A szabadok is ledolgoznak ennyit az otthoni második műszakkal.) Más jellemzők: nemenkénti elkülönítés, hosszú, és eltávozás nélküli bezárás, egészségügyi ellátás a fizetett társadalombiztosítási járulék alapján.
 
m./ A titkos, féltitkos, álcázott szervezetek, szekták törvényileg betiltandók! Megszegése súlyos büntetést vonjon maga után! (maffiaszerű szervezetek, politikai szervezetek, stb.)
 
n./ Javaslom, hogy ezentúl az igazoltató rendőr kérje bemutatni a személyi igazolványhoz a vállalkozói igazolványt, vagy az alkalmazotti igazolványt vagy a munkaközvetítő iroda igazolását. Ha nincs, akkor az illető közveszélyes munkakerülő, azaz: kmk-s. Ld. később a szankcióját.
A munkaközvetítő iroda által felajánlott munkát kötelező elfogadni, ha előtte 6 hónapig sikertelenül válogatott a felkínált munkalehetőségek között az illető. A munka nem lehet szégyen, akármi legyen is az, és akármilyen magas végzettsége van a munkát keresőnek. Ha így sem lehet munkát találni, akkor következzen a szakképző (átképző) lakópark, vagy a natúra lakópark. Ld. később.
 
o./ Jogkövetés akkor lehet, ha a jogszabályok megismerhetők. A mai jogi dzsungelben csak folyamatosan aktualizált, egybeszerkesztett elektronikus joganyag használható. Ezt elfogadható színvonalon csak egy cég kínálja, de nagyon drágán. Magánszemélynek, kis cégnek megfizethetetlen. Államosítani kell a céget, vagy annak e tevékenységét, és bárkinek ingyen hozzáférhetővé kell tenni. Vagy: Az állam fizesse meg a cég szellemi munkáját, (tisztességes haszonnal), és a cég anyagáron, postaköltséggel értékesítse a jogtárat.
 
p./ Fritz Tamás: “Ez egy következmények nélküli ország.” Legyen következménye a szándékos, súlyos gondatlanságból elkövetett bűnöknek, hibáknak, politikai, gazdasági és büntetőjogi értelemben egyaránt.
 
r./ Az ősi “Székely (Magyar) rendtartás” szerinti életformát választók a jogi problémák nagyobb részét helyben, önmaguk is meg tudják oldani. Hasznosítani kellene módszereiket a műfalvakban is. Ld. Függeléket.
6.23. Közbiztonság:
a./ Helyre kell állítani. A rettegésben élők jó közérzetét vissza kell adni.
 
b./ A bűnözés főbb okai:
A viszonylagos túlnépesedés, a nagy életszínvonal különbségek, a műveletlenség, a hagyományok, szokások elvesztése, a falusi kisközösségek helyett a nagyvárosi lét, a családmodell gyengülése, genetikai hajlam, a tisztesség, mint érték elvesződése.
 
c./ A megoldást segítené a jogrendszer fejezetben leírtak megvalósítása.
Részleges megoldás lehet: “Potró” (éjjel-nappali őrszolgálat) szervezendő minden településen, azon belül a mű-falvakban. (Tized, szakasz, század, ezred szervezet, a Hajdúkerület mintájára.) A jelenlegi magyar munkanélküliek akár önkormányzati, vagy állami fizetésért is végezhetnék. (Segély helyett fizetés.)
A “Potró” szó még az 1945 előtti időkből származik. Jelentése: Járőr, őrjárat.
(Angol megfelelője: Patrol.)
 
c./ A bűnözés problémájának megoldási módjai, eszközei, hosszútávra:
 
1. A világ (illetve települései) túlszaporodott részein a születéskorlátozás: A lecsökkentett népsűrűség esetében, a távolabb lakó, kisebb csoportok jobban értékelik a másik embert, szolidárisabbak, segítőkészebbek, csökken a nézeteltérések lehetősége. (Bizonyíték a tajgalakók, vagy az eszkimók társas kapcsolatai.) Csökkenne a migrációs kényszer.
2. Életszínvonal emelés: A szegénybűnözés csökkenne. A magasabb életszínvonal kiegyensúlyozottabb anyagi és lelki állapotot eredményezne. Megalapozója az új energetika.
 
3. Oktatás: Csökkentenie kell a műveletlenséget, és az egyoldalú műveltséget, különösen az életmódot, a mindennapokat befolyásoló területeken. Szervezett keretek között, széles körben el kell sajátítani a szépen élni, aktívan, alkotóan, tartalmasan élni tudását, a gyakoroltatás módszerével. (Iskolában, egyesületekben, szakkörökben, stb.)
Ide értendők például: a képzőművészetek, a népi mesterségek és művészetek, a ház körüli kétkezi mesterségek, a társastánc, a népi tánc, a műzene, a népzene, az ének, a hangszeres zenélés, a szépen múlatás mintái, az irodalmi érdeklődés, a hagyományok és szokások gyakorlati ismerete, a gyermek és felnőtt játékok gyakorlása, a kötelező napi iskolai testnevelés, a minden gyereknek kötelező iskolai sport valamely sportágban, a szervezett felkészítés a harmonikus és szeretet elvű emberi kapcsolatokra (házastársi, szülő-gyerek, munkatársi, stb.). Tanítani kell az önképzés és információszerzés igényét és technikáit, nevelni kell a helyes értékrendre, stb.
Mindez fontosabb a lexikális tudásnál, mert az később szükség szerint megszerezhető, ha az igényességet és a készséget kifejlesztjük. A lexikális ismeret-elsajátítást háttérbe szorítják a számítógépes információtárak. Az emberiség rohamosan gyarapodó tudáskincsét, már nem lehet részletesen memorizálni.
A megnövekvő szabadidő még-inkább megköveteli a fentiek szerinti tanítást.
Mindehhez az anyagi alapot és a szabadidőt az új energetika teremtheti meg.
Ld. még a Szakképző lakóparkok fejezet alatt.
 
4. A hagyományok, szokások újjáélesztése: Ezek sok vonatkozásban ésszerű és erkölcsös életvezetésre ösztönöznek. Ha a mindennapi életnek és nem a múzeumoknak akarjuk ezeket megőrizni, akkor folyamatosan aktualizálni, modernizálni, bővíteni kell, mint elődeink is tették. Csak így maradnak vonzóak és funkcionálisak.
 
5. A falun lakás: Preferálni kellene. Ehhez szükséges a helybeli, vagy környékbeli munkalehetőségek megteremtése is. Az új technológiák erre inkább alkalmasak, mint a korábbiak.
 
6. A nagyvárosi megmaradó lakóövezeteket célszerű körzetesíteni, japán mintára. (Kis falvak a városban.)
A sűrűn lakott nagyvárosokban a szűk élettér agresszivitást szül. Az emberek az aktív, alkotó munkától és a szabadidő érdekes, hasznos eltöltéstől megfosztva pótcselekvésre, vagy unalomra vannak kárhoztatva. Az unalom rossz tanácsadó. Frusztrálódnak. Ráadásul sok a bűnre csábító szituáció.
 
7. A családmodell erősítése: Az oktatásnak, a tömegkultúra szervezőinek ezt is figyelembe kell venni. Az állami gondozás intézményei helyett jobb a családhoz kihelyezés. Általánossá kell tenni a nők részmunkaidős foglalkoztatását. Mindennek anyagi alapját az új energetika adhatja.
8. Szelekció: A visszaeső erőszakos bűnözők sterilizálása is megfontolandó, (hasonlóan az állatok háziasítási módszeréhez).
 
9. Értékrend: vissza kell állítani a régit, de helyenként korszerűsíteni is kell. (A megvalósítás színterei: iskola, család, egyház, tömegtájékoztatás, szórakoztatás, művészetek, stb.)
 
10. Ld.: Oktatás fejezetben: a Dr. Szilágyi Máriától idézetteket.
 
11. Az ősi “Székely (Magyar) rendtartás” szerinti életformát választók a közbiztonsági problémák nagyobb részét helyben, önmaguk is meg tudják oldani. Hasznosítani kellene módszereiket a műfalvakban is. Ld. Függeléket.
 
12. A bűnözők kiszűrése végett bűnre csábító csapda-helyzeteket kell teremteni, és így kell lefülelni a bűnözőket a lesben álló rendőröknek. Aki elcsábul, az nem tisztességes. (Fényképezőgép az autóülésen, elhagyott autó az útszélen, nyitott házablak az utcai oldalon, szatyor tetején pénztárca, mobiltelefon a gyerek kezében, rossz lány az út szélén, utcai szemetelés, mesterséges korrupciós szituációk pályázatoknál, és egyéb helyeken, stb.) Szigorú, gyors ítélkezés kell. Az erkölcsök, a közgondolkodás is javulnának.
6.24. Honvédelem, önvédelem:
A helyzet:
Az ország védelmi képessége nulla. Nincs honvédség. (!) Nincs nemzetőrség. Nincs elég fegyver. Nincs elég hadra-fogható emberünk. A haza védelme bármikor szükségessé válhat. Népfelkelés esetén nincs aki a nép mellé állhatna. Államcsőd esetén jön a káosz, ahol nem lesz aki megvédje a tisztességes embereket. (Ld. Argentínát.)
 
Teendők:
a./ A műfalvakra rászervezve szorgalmazni kell a Nemzetőrség és a Levente felállítását. Itt testi-szellemi-erkölcsi képzést kell folytatni, mivel a közoktatás erre alkalmatlan, és csak a fiatalokat éri el. A lakókörzeti “műfalura” lehet szervezni az alapegységeket.
b./ A “Levente oktatást” újbóli általánossá és kötelezővé kell tenni. (7-18 év közötti magyar fiúknak, lányoknak.
 
c./ Szorgalmazni kell a Nemzetőrség felállítását.
- Az Alkotmány szerint mindenkinek kötelessége a haza védelme. Nem csak a katonaságnak. Javaslatom: ez szervezetten is legyen kötelező minden 16-70 éves korú magyar nőnek, férfinak. Tolókocsistól az élsportolóig mindenkit be kell vonni! Egészségügyi felmentés nincs. Képesség, kor, egészség, nem szerint szervezendők az egységek, és osztandók a feladatok. Addig, amíg nincs törvényesített nemzetőrség, addig katonai hagyományőrző körök kellenek!
Nemzetőr csak az lehet, akinek állandó munkahelye van, vagy vállalkozói igazolvány alapján bevétele elér egy adott minimumot. Ezzel a lumpenek, csőcselék kizárhatók.
- Provokálás, utcai masírozás, nem kell.
- Alapkiképzés 3-5 hó. Évente 2 hét továbbképzés. Táboroztatás. Havonta egy nap csapatgyakorlat. (Kalandtúra, fegyverhasználati ismeretek, kollektív szellem erősítése, harci szellem megalapozása, erősítése.) Az alapkiképzés során a “B” kategóriás jogosítvány megszerzését ingyenesen lehetővé kell tenni. (Ez egy plusz vonzerő lesz.)
- Otthoni egyenruha, kézifegyver tartás általánossá tétele, mint Svájcban. A fegyver kiadáshoz kell a kiképzés, a büntetlen előélet, 5 fő magyar nemzetőr írásos ajánlása, és kezességvállalása (mint a szegények bankjánál). Az arab világban, Albániában, USA-ban is fegyver van minden háznál. Mégsem általánosak a vérengzések.
- Egyéni túlélőkészlet szintén legyen otthon. (Elsősegély, tűzszerszám, evőeszköz, tisztasági csomag, stb.) A mozgósítási menetfelszerelés is otthon őrzendő: hálózsák, sátorlap, gyógyszer, gyakorlóruha, konzervek, stb.
- A Svájciak szívesen csinálják. A kiválasztott nép hazájában jól működik. A múlt rendszerben szívesen mentünk az építőtáborokba. (Árvízi, stb.)
 
d./ Közmunka programok: Akik nem méltóak a nemzetőrségre, azokat évente 15 nap bentlakásos társadalmi munkára kell elvinni. Pl.: Erdősítés, fasor-ültetés a Nagykunságban, a Viharsarokban, Hortobágyon, stb. szárazságtűrő fákkal. Vagy: Ártéri gazdálkodás feltételeinek megvalósítása során a kézi munka biztosítása. Szemét összeszedés. Veszélyes hulladékok gyűjtése, ártalmatlanítása. Parlagfű irtás. Hörcsög-irtás.
 
e./ Mivel a támadás is a műfaluban érhet bennünket (bűnözők, idegen erők, stb.), ezért az alap védelmet is ott, helyben, helybeliekkel szükséges megszervezni.
 
f./ A jogos önvédelem jelenlegi szabálya az arányosságra helyezi a hangsúlyt. Ezt nehéz betartani kiélezett szituációkban. Szlovákiában és az USA-ban nem elvárás az arányosság. Ráadásul a magyar lakosság eszköztelen, kiszolgáltatott. A fegyvertartást szabadabbá kellene tenni, de szigorú vizsgához, pszichológiai, bűnüldözési vizsgálathoz kötve. Az engedélyezésnél vizsgálni kellene a szociális hátteret, a családtagok képzettségét, munkához való viszonyát is. Az USA legfelsőbb bírósága döntött arról, hogy minden állampolgárnak joga van fegyvert tartani vadászat, vagy önvédelem céljára. (2008. június 27. hírek.)
 
g./ A kőolaj-ínséges világ itt van a nyakunkon. A kőolajpazarló hadseregek kora is valószínűleg lejár. Ismét a katona lesz a legfontosabb. (És hozzá az elektronika.) Ismét hatékony lesz a könnyűfegyverzetű, gerilla hadviselésű sereg. A Horvátok géppisztolyokkal is legyőzték a jugoszláv sereget. Alapvetően a tömegesített területvédelemre, személyvédelemre kell berendezkedni. Erre kell ráépíteni a gépesített technikát, amennyire majd a lehetőségek engedik. A precíziós, csúcstechnikás fegyverek korában a nagyok ellenében nem lehet anyagháborúra készülni. (Ld. atom arzenál, páncélozott seregek, lézervezérlés, GPS vezérlés, elektromágneses vihar, fémvihar, aeroszol bomba, lopakodó technika, stb.)
 
g./ Lásd.: Közbiztonság fejezetben: Potró.
 
h./ Az ősi “Székely (Magyar) rendtartás” szerinti módszerek hasznosítandók az önvédelemben, honvédelemben is. Ld. Függeléket.
6.25. Média
A./ A helyzet:
- Agymosás. Félrevezetés. Elhallgatás. Elferdítés. Manipulálás. Rafinéria. Álnokság. Gondolat-terror. Politikai elnyomás.
- A média a tragikus tényeket elhallgatja, bagatellizálja. A silány szórakoztató műsorokkal elterelik a figyelmet a lényegről. Optimizmust sugároznak. (Az optimizmus lényege: a dolgokat szebbnek, jobbnak láttatja, mint amilyen valójában.) Információ hiányosak lesznek az emberek. A kapott információ gyakran szűrt, elferdített. A veszélyérzetet elaltatják.
- Rossz mintákat mutatnak, sulykolnak, programoznak a fiatalokba, sőt az idősekbe is.
- A média és bizonyos pártok üldözik, megfélemlítik a magyarokat. Sikeresen. “Gyáva népnek nincs hazája !!!” Gyáva volt 1989-ben a nép is és a vezetői is. Azóta folyamatosan az.
- A szomszéd országok politikusai, médiája mocskolják a magyarokat. Ráadásul a liberális-kozmopolita hazai vezetőink is ezt teszik itthon és külföldön is!
Az USA politikusai otthon nagy küzdelmet folytatnak, de külföldön nem bántják, sőt megvédik egymást.
- Ismerethiány, információ hiány, elferdített információk sulykolása.
“A tudatlanság boldoggá tesz.” Azonban ez talmi boldogság, hiszen a való világ pusztító mechanizmusai ettől még működnek! Sajnos sokan a tudatlanságba menekülve próbálnak ideig-óráig boldog lenni.
- Nem ismerik fel az emberek az alapvető érdekeiket. Közönyösek is, fásultak is. (Mint a sertések a vágóhídra szállítás közben: egymást marcangolják, ahelyett hogy a meneküléssel próbálkoznának, hiszen még aznap a pusztulás vár rájuk.)
- Kopp Mária 2008. évi felmérése szerint már csak 37 % büszke a magyarságára. Ennek megfelelően a “magyar” emberek nem úgy élnek, viselkednek, viszonyulnak az eseményekhez, illetve másokhoz, amint az a származásuk szerint elvárható lenne. Így könnyű préda vagyunk az új honfoglalóknak. Az emberek belső érzéséből következik hogy felismerik e a saját és utódaik érdekeit, amire alapozódhat a cselekvési hajlandóság. Tudja az ellenség, hogy hol kell kezdeni a hódítást: lélekrombolással, közösségrombolással. Ebben fő eszközük a média.
- Az egyének és a nemzet is meddő, zsákutcás, önpusztító, önző életet folytat, de nincs aki erre nyomatékosan figyelmeztesse!
 
B./ Teendők:
a./ Médiaegyensúly kellene. A médiaegyensúly ne a globalisták és a nemzetiek között álljon fenn, hanem például a nemzeti “x” demokraták, és a nemzeti “y” demokraták között, de színesítve kisebb parlamenti pártok médiumaival. Megvalósítható, ha akarják. Más országokban miért működik?
 
b./ A kereskedelmi médiumokat vissza kell szorítani. Elveszik az emberek idejét a családi élettől, a közösségi élettől, az értékes információszerzéstől, az önműveléstől, stb. (Jelenleg ez a cél bizonyos körök részéről. Az agymosás mellett.) Az életet élni kellene, nem pedig nézni, hogy hogyan élnek a filmekben. Leépítésük végett propaganda, nézettségi bojkott kell, így a reklámozók elmennek tőlük.
A kábelszolgáltatókkal és a műholdszolgáltatókkal, földi szolgáltatókkal nekünk tetsző, nemzeti jellegű, olcsó csomagokat kell összeállítani. (Közszolgálati, ismeretterjesztő, tömegsport, életmód, stb. csatornák.)
 
c./ Az emberek a deviánst, a szokványostól eltérőt szeretik nézni, tehát fogékonyak az ilyen rossz mintákra, ami rombolja a morált. A társadalom immunrendszere nem működik. (Az érett, stabil egyéni értékrend ritka, a civil tiltakozások gyengék, stb.) Mindezek miatt a rossz mintákat jogszabályilag, cenzúrával korlátozni kell!
Cél: Száműzzük a következőket: Negatív agymosás, kozmopolita nézetek, túlzott erőszak, időpocsékoló műsorok. Szex csak éjjel, de az is csak az ízlésesből. Napközben csak időseknek, betegeknek való műsor, és ismétlések. A fő-műsoridő csak kb. 18-21 óráig tartson, hogy kipihentek legyenek reggelre az emberek. Játékfilm elég szombaton és vasárnap, délután.
A különféle csatornákon állandóan műsoron tartandók: Népzene, néptánc, néphagyományok, (ld. Románia), aktuális egyházi és állami ünnepek, életmód, napi étkezési menü ajánlatok, napi edzés programok, tömegsport tudnivalók. Viselkedési kódex, illemtan, emberi kapcsolatok tudománya, (pedagógia, gyereknevelés, házastársi kapcsolatok, baráti kör kialakítása, stb.), nyelvvédő és hasonló hasznos sorozatokat is állandóan műsoron kell tartani, de hozzáértő szakemberek közreműködésével. Ne dilettánsok, ne deformált személyiségek, ne tanulatlanok adják a mintákat. A nyilvános trágár beszéd büntetendő! A közszereplők nyilvános illetlensége hasonlóan. (Zsebre dugott kézzel előadás, stb.)
Híradó csatornánként elég napi kétszer. Politikai elemzés, kommentár, válogatás lehet naponta több is, de csak nemzeti alapokon álló.
 
d./ A közszolgálatinak mondott televízió csatornák műsoridejét fel kell osztani a parlamenti pártok, és a parlamenten kívüli pártok között, valamint a kultúra, és közszolgálat között. Mivel a felosztás nem történt meg, ezért a műsoridőt egyoldalúan kisajátították bizonyos körök. Állami pénzen folyik a propaganda, a félrevezetés.
- Hír Tv, 2008.06.06. Civil Kaszinó:
- A Political Capital felmérése szerint Magyarországon a választásra jogosult 8 millió főből 4 millió a politikában tájékozatlan, 2 millió zavarosan informált, és csak 2 millió tájékozott. Így a szavazásoknál manipulálható a 75 %.
- A baloldal az érdekek mentén szerveződik. Bután akarja tartani a többséget, hogy manipulálhassa.
- A jobboldal értékek mentén szerveződik. (Tudás, morál.) De nem tudja rendesen közvetíteni.
- Az igényt ölték ki a társadalomból. Nincs érdeklődése. Még a saját érdekérvényesítése iránt sem!
- 15 év felett 35 % a funkcionális analfabéta.
- Nyílt, erőszakos keresztényellenesség van. A mai haszonelvűség nem szívleli.
- Magyarellenesség, családellenesség van.
- Az 1990 előtti hálózat, mint érdekközösség működik.
- A társadalmat összetartó identitás legyengült. Az individuum a trendi.
- A nemest, az emelkedettet kilökték a médiából, az életből.
 
e./ A médiából kiszorítandók a nemzetellenesek.
A Btk. módosítandó (50%-os tv.): A nemzetellenes magatartás (szó, tett) büntetendő! (Mint a hazaárulás.) Az elhallgatás, elferdítés is büntetendő, úgymint jelenleg a hűtlen kezelés, a hanyagság. Szankcióit és végrehajtási módszertanát lásd a Jogrendszer fejezet alatt.
Ezzel a gumitörvénnyel kiszoríthatók a gonoszak. Nemzeti érzelmű szerkesztők, műsorvezetők legyenek. (A többi alkalmazottnál is feltétel legyen!)
 
f./ A visszaszerzett közszolgálati médiában rajzfilmes oktatósorozat kell a tömegek felvilágosítása, felébresztése végett. (Mint 1967-1968-ban az Új gazdasági mechanizmus témáról.):
- Globalizmus ártalmai, módszerei.
- Agymosás módszerei, tematikája.
- Életmód, demográfia, kultúra, ökológia, ökonómia, bel- és külpolitika, stb., nemzet újjáépítő megközelítésben.
 
g./ A digitális földi sugárzású televíziózás kora következik. Azt nem szabad átengedni a nemzetelleneseknek, maffiózóknak.
 
h./ Olcsó, szélessávú Internet csomagok kellenek. Max. 2.000,- Ft/hó.
Jól szervezett kezdőlap, illetve hivatkozásgyűjtemény kell a nemzeti információk áramoltatására. Rendezvények, brosúrák, távoktatás, stb.
Hasonlóan a nemzeti tv-műsorok ismétlése végett.
 
i./ Az állam vállaljon szerepet a kultúra irányításban is, annak ellenére, hogy az állami befolyásolás lejáratódott a múlt rendszerben.
- A pornográfiában a jelenlegi, zömében perverz, a nőt, és a férfit is megalázó jeleneteket tiltsa be. Ilyenek: szado-mazo, pisis, fétises, állatos, homo, leszbi, anál, stb. A tapasztalatlan fiatalok gyakran azt hiszik, hogy így kell ezt csinálni a saját kapcsolataikban is. Ld.: beszédjük a mindennapokban, a beszélgetős műsorokban, stb. Lehet a pornográfiát ízlésesesen is művelni, filmezni, vetíteni! (A részletekbe most nem megyek bele.) Ugyanazt a szexuális technikát lehet a partnert embernek tekintve, a kölcsönösség alapján művelni, tehát nem erőszakosan, nem megalázóan. A filmek az utóbbit favorizálják. Az aktusok 99 %-a a nőre megalázó módon ér véget. A pornófilmek a szereplők válogatásával a néző nőkben és férfiakban szándékosan kisebbrendűségi érzéseket keltenek.
Mindez szorosan összefügg a szándékolt jellemtorzítással, a demográfiai helyzet rontásával (meddőség, gyermekvállalási hajlandóság, stb.), a válási statisztikákkal, a család, mint bevált intézmény degradálásával, a fiatalok döcögős felnőtté válásával, stb.
- A játékfilmek egy részét válogató-cenzúrával kell kitiltani a televíziókból, a mozikból. Betiltandók: a túlzottan agresszív, a pornográfiába hajló, a totálképben vérengző, a perverziót, devianciát ábrázoló, a nőt, a férfit megalázó, a kereszténységet megalázó, a bűnözési útmutatóként szolgáló, és a hasonló filmek. Ne engedjék művészfilmben sem az előbbieket.
A videotékákban, az Interneten is meg kell ezt oldani, nemzetközi összefogással. (Kínában megoldották.)
 
j./ Az ősi “Székely (Magyar) rendtartás” szerinti módszerek és elvek hasznosítandók. Nagyon jók lennének a benne élőknek, és az egész magyarságnak. Ld. Függeléket.
6.26. Belpolitika
A./ A helyzet:
- Lehetséges, hogy a pártok alkalmatlanok a nagy nemzeti kérdések megoldására, mert megosztóak??? (A retorikájuk, a személyiségeik, a tetteik, a múltjuk.) A rövid távú újraválasztási érdekeiket alárendelik a hosszú-távúaknak. Csak a párt-elit alakítja a politikát. Az országgyűlési képviselők többsége csak szavazógép, pártkatona.
A szavazó állampolgárok jelentős része is jobbára csak szavazógép, felszínesen gondolkodik, manipulált, agymosott, csak az orráig lát, a szavazásnál csak a zsebe érdekli, mozgatja, nincs erkölcsi rendszere, elvárása, (csak foszlányokban), nincs jó életstratégiája, (illetve csak valami rossz: karrier, egoizmus, stb.), vakbuzgó párthívő. (Érzelmi alapon politizál, a lényegi ismereteknek nincs birtokában. (Az érzelmi kötődés csak a futballszurkolóknál fogadható el.)
Tömeges céltudatosság nélkül jelenleg csak látszat-demokrácia van.
(Csányi Vilmos etológus, Magyar Demokrata, 2008./24. szám: “Az emberek érzelmi alapon szeretnek valahova tartozni. Minden közösség érzelmeken alapszik, …. ha kialakul egy közösség, a tagjai racionális képességeiket többnyire hátrahagyják, s a közösség által elfogadottakat minden vizsgálat nélkül elhiszik. A pszichológusok nagyon jól ismerik a rábeszélhetőség tulajdonságát. … Önállóságra kell nevelni és erkölcsi érzéket kell plántálni, hogy gondolkodó emberré váljon, és ne meggondolás nélküli követővé.” (Ne birkává.)
 
- A pártok gyakran keresztbe tesznek a másik pozitív intézkedéseinek is. Önző érdekből?, vagy mert csak a globalisták által kiosztott szerepet játsszák el? Vagy: nem tudnak a nemzeti érdek mentén gondolkodni, politizálni? Pl.:
--- Az m- sz- p terve volt kb. 2006-ban: a potyautasok gyerekeit kiemelni a családi környezetből, kollégiumokba vinni, így természetben támogatni a gyerekeket, taníttatni, megtörni a rossz neveltetés generációs láncát. A fid- esz támadta, janicsár-nevelésnek titulálta.
--- Az m- sz- p 2008-ban azt akarja, hogy a Gyed, Gyes összegét 3 év helyett 2 év alatt fizessék ki, és az anya már a gyerek 2 éves korában menjen vissza dolgozni.
Ezt mások kritizálták: Mi lesz a kisgyerekekkel, akiknek pszichológusok és agykutatók szerint legalább 3 éves korig az anyjuk mellett a helye? A potyautas, élősködő réteget akarják megint előnybe hozni, akik másfél évenként szülnek, tehát a megemelt összeget kapják folyamatosan, munkába állás nélkül?
--- A fid- esz kormány visszaállította a Gyed rendszert, melyet az előző kormány eltörölt.
--- A fid- esz terve volt a családi adózás, már kb. 2000-től. Az m- sz- p ezt mindig támadta, mondván, hogy összekeverik az adózást a szociálpolitikával. (Pedig Franciaországban megvalósították.)
--- A fid- esz kormány idején a családi pótlékot alacsonyan tartották és …….. feltétellel adták. Az utána kormányra került m- sz- p kétszeresére emelte, és állampolgári jogon adta!
--- Mi- ép terv volt 2002-ben: Legyen főállású anyaság, fizetéssel, szolgálati idővel. Támadták, mert ez megint a potyautasoknak kedvezett volna.
--- 2008.04.09. MR1 Hírek: A kisebbségi ombudsman (Kállai Ernő) vizsgálatokat indít a rendőrségen, a rasszizmus és egyéb kivételezések miatt. Célja: még tovább gyengíteni, elbizonytalanítani a rendvédelmi szerveket?
--- Nagycsaládosok Országos Egyesülete: Mindig a juttatások emelését követeli, egyenlősdi alapon. Sokak szerint: önző módon, elvtelenül, nem törődik a nemzeti érdekkel, tehát egy szűk létszámú jogos rászorult miatt a nagytömegű potyautast élteti, szaporítja, így semmivel sem jobbak, mint akik önző, egyéni érdekből korrumpálnak, megkárosítják a közösséget.
--- Torgyán József, az országgyűlésben, 1996. 03. 27.: A kisebbségieket foglalkoztató cégeknek adómentességet adjon az állam. Ezt mások alkotmányellenesnek, igazságtalannak, társadalomellenesnek, nemzetellenesnek minősítették.
 
- Szerintem a pártok intézkedései, koncepciói sokszor nem voltak nemzeti érdeket szolgálók, vagy ha olyanok voltak, akkor azt a másik párt mindig megtorpedózta. Így felmerül a kérdés: kiben bízhatunk? Ha szavazunk, csak a legkevésbé rosszra tudunk szavazni? A problémákat nemzeti stratégia mentén egészen másképpen kellene megoldani.
- Gazsó L. Ferenc szociológus, (m- sz- p, 2008): “Pártérdek alapon nem lehet gazdaságpolitikát csinálni, csak nemzeti alapon.”
 
B./ Teendők:
 
- A parlamenti nagy pártok váltógazdálkodásán alapulhat, de a kis pártok is juthassanak be a parlamentbe, 0 % bejutási küszöbbel. Akiket ők képviselnek, azok véleménye is legyen megjelenítve. (Jelenleg az erős keveseknek éppen ez a nemkívánatos.)
- Ideális esetben az “x” és az “y” párt közel azonos értékrendű, gyakorlatú is lehet, ha mindkettő a magyar nemzetet kívánja szolgálni. (Ld.: USA.) Az idegenszívűeknek nincs helye itt, amíg Magyarország létezik. A megvalósítás könnyű, csak akarni kellene. Például ha a fontos pártokban puccs-szerűen leváltanák a liberális-kozmopolita vezetőket akkor megoldódna sok kardinális probléma, kisebb lenne az árok a pártok között, és az állampolgárok között is. Puccs-szerű akcióra volt már példa.
- A képviselők visszahívhatók legyenek.
- A pártlisták eltörlendők. Így a megélhetési politikusok nem betonozhatnák be magukat. A pártok egyfajta szakértői, stratégia kimunkáló, tanácsadó, ötlet-gyáros, háttér-támogató csapatok lennének. Az árok betemetés könnyebb volna. Párttól függetlenül a nemzeti érdek-érvényesítése kerülne előtérbe. Jelenleg a képviselők pártkatonaként csak szavazógépek.
Ha maradnak a pártlisták és az OGY frakciók, akkor betiltandó a szavazógép rendszer. Mindenki az ügyektől függően, az ésszerűség, a nemzeti érdek mentén, a lelkiismerete szerint szavazzon. (Tehát a választási körzete, vagy a lobby csoportok érdeke figyelmen kívül hagyandó! Úgyszintén a pártérdekek, az ideológiai megfontolások, a külföldiek érdekei. Ld. az érdekek hierarchiáját a Jogrendszer fejezetben.)
A választásokhoz a pártok dolgozzanak ki stratégiákat az élet minden területére, illetve a jogi szabályozásukra. A független jelöltek ezek közül válogathatnak, ötvözhetnek, vagy saját koncepciókat is kidolgozhatnak. A választási programjukat, elveiket tegyék közzé Interneten, hogy számonkérhető legyen. Ha változtatni akar programján, elvein, akkor a szavazókörében helyi Internetes népszavazáson fogadtassa el.
Előny: Mérséklődne a pártoskodás, az árokásás. A közösségek és az egyes emberek nem állnának szembe pártalapon. A pártokat nem használhatnák fel egyének, (vagy rablóbandák) gazdagodásra, jogtalan előnyszerzésre. Nehezebb lenne alkalmazni az “oszd meg és uralkodj elvet” globális, illetve nemzeti szinten.
Ha nincs pártlista, akkor a pártok befolyása is kisebb lenne. Helyi, önkormányzati szinten sem lenne pártoskodás. Nem lenne maffiaszerű közpénz-elköltés, a korrupció jelentősen mérséklődne. Barack Obama is a lobbyzás betiltására készül.
- Az Országgyűlési képviselők létszáma 100 főre csökkentendő. (Kb. 8 millió választó esetén a választókerületi választók létszáma 80.000 fő.) Pártlisták eltörlendők. A pártok elméleti szakműhelyekké sorvadjanak.
Alapvetően Interneten (dokumentumok, hang, kép továbbítás) konferencia üzemmódban, és levelezés útján folyhat a törvény előkészítés és a törvényalkotás, így még olcsóbb lenne. A képviselők állandó kapcsolatban maradnának a választóikkal, bevonva azokat a törvény előkészítésbe és a döntésbe. A törvényalkotásba az előkészítési, és a véleményezési szakaszba a civil és a szakmai szervezeteket is jobban be tudnák vonni.
Az OGy képviselők nem lehetnek mindenben szakértők. Emiatt az előterjesztett kormány-előterjesztés mellé szakértői alternatívákat is kapjanak meg, írásban. Afféle angolszász bírósági esküdtszék módjára döntsenek az alternatívák között. Weblapot működtessenek. Vegyék figyelembe a Weblapjukon a témához beérkező lakossági, céges, érdekképviseleti és más szervek, intézmények írásos véleményét is.
 
- Az országos és helyi szavazásokon szavazati joga csak annak legyen, aki a nyolc osztályt bukás nélkül elvégezte, és utána még legalább szakmunkás bizonyítványt szerzett, és bejelentkezett a választói névjegyzékbe. (Ld. USA gyakorlatot.)
- A népszavazás intézményét ki kell terjeszteni, gyakoribbá kell tenni. Technikailag az internetes ügyfélkapu rendszerre alapozva is megvalósítható, olcsón. Vagy: A szavazókörbe kihelyezett terminálon át.
 
- A hasonló értékrendű pártoknak a választások előtt egyezséget kell kötni, hogy közösen indulnak, hogy az 5 % küszöb miatt ne legyen elveszett szavazat. (Amíg él az 5 %.) Ki kellene találni, hogy a parlamentbe milyen arányban juttathatják be embereiket!
 
- A rendszerváltáskor egyik cél volt a demokrácia megvalósítása. Volt értelme, ha a szocializmus proletárdiktatúráját más diktatúrára cseréljük?? Felső ezer gazdasági és politikai diktatúrája? Etnikai diktatúra? Multik diktatúrája? EU diktatúrája?
Az USA-ban is választásokat döntenek el egyik vagy másik párt irányába a feketék és a színesek. Nálunk ugyanúgy az etnikum szavazataiért is küzdenek a pártok. Lehet, hogy a jövőben sikertelenül? Ongán 2008-ban megalakult a Cg Kereszténydemokrata Párt. (A többi etnikai alapú szervezetük mellé!)
 
- A különféle célok elérésében eszköz lehet az is, ha sok-sok kérdést teszünk fel népszavazásra. A kérdésbe bele kell foglalni az elutasítás esetén várható következményt is. Pl.: “Akarja a családi jövedelemadózás bevezetését, azért, hogy a magyarok kipusztulását, kivándorlását megelőzzük?”
 
- Ha lenne hiteles erőközpont, amelyik konkrét témák támogatására milliós sorozat-tüntetést szervezne minden hétvégére Budapest frekventált részeire, akkor azzal sok célt elérhetne.
 
- Az önkormányzati képviselőtestületekből és minden közpénzen működő szervezetből törvényileg ki kellene tiltani a pártokat, továbbá a jelenlegi és volt párttagokat. A frakciózás is megtiltandó.
Ok: A jelenlegi rendszerre gyakran jellemző: a pártoskodó döntés, az érdek-összefonódás a klientúrával, és a döntéseknél ezek kedvezményezése. A korrupciónak is egyik oka a jelenlegi rendszer. (Pártalapon megrendelések, támogatások, engedélyezések, tiltások.)
 
- Az ősi “Székely (Magyar) rendtartás” szerinti módszerek hasznosítandók. Ld. Függeléket.
6.27. Energetika
a./ Ízelítőként csak két probléma:
 
USA és Német olajipari szakértők szerint 10 év múlva már nem csak a kőolaj ára lesz fontos, hanem az is, hogy ki jut hozzá, és mekkora mennyiséghez, mivel a kereslet nagyobb lesz, mint a kínálat. Várható az olajhiány, olajár robbanás, minden termék és szolgáltatás megdrágulása, egyesek eltűnése, nagy-nagy szegénység, feszültségek, és ebből eredő tragikus folyamatok az egész világon. (Kevesek örömére, a többség keserűségére.) Európa és az USA is ott lesz a végső vesztesek között. (Orosz szakértők szerint már 2012-től kőolajhiány lesz!)
 
A foszfor készletek is rövidesen kimerülnek, ami a foszfor-műtrágya alapanyaga. Műtrágyázni csak a “makroelem” műtrágyák harmóniája mellett lehet, tehát foszfor nélkül a nitrogén és a kálium műtrágyázás is vissza fog szorulni. A jelenlegi növénytermelési volumen tehát nem tartható. (Magyarország legértékesebb termőterületét, a hajdúsági löszhátat 2006-ban fedtük le hosszanti irányban autópályával! Ez is jelzi, hogy mennyire fontos a hosszú távú, gondolkodás, kiérlelt koncepciók alapján.)
 
b./ A világ (és benne Magyarország) fő problémái:
1. A túlnépesedés.
2. Az élelmiszer hiány.
3. A környezeti károk, a klímaváltozás.
4. A nyersanyagforrások kimerülése.
5. Az energiaforrások kimerülése.
6. Az élővilág, a fajok, fajták kipusztulása.
7. A népek ellenségeskedése, más népek politikai, gazdasági, etnikai, kulturális elnyomása.
8. A fegyverkezés, a háború, az atomháború.
9. A kulturális homogenizálódás.
10. A genetikai leromlás.
11. Bűnözés.
12. Az emberi viselkedés eltorzul. Érzelmi elsivárosodás. Elpuhulás.
13. Új, és régi veszélyes betegségek.
14. Űrkatasztrófa lehetősége.
15. A viszonylagos tőkehiány problémája.
 
c./ A problémák megoldási kulcsa: az energiaellátás más alapokra helyezése. A szél-, a vízenergia a biodízel, és hasonlóak, csak kiegészítő szerephez juthatnak.
- Az nullponti energia néven is emlegetett korlátlan és szinte ingyenes energia kinyerése lehet az egyik megoldás. Ennek létezését, és rendkívüli energiatartalmát Nobel díjas fizikus is bebizonyította. A csillagászok is tudnak létezéséről. (Sötét energia néven is emlegetik.) Az energia kinyerés némelyik formájának megvalósíthatóságát magyar professzorok, és működő szerkezetek is igazolták!
- A vízbontásból nyert hidrogén felhasználása is ígéretes. A vízbontás nem a hagyományos elektrolízissel, hanem sokkal hatékonyabb megoldásokkal oldható meg. (Alumínium-gallium ötvözet katalizátor, vízben oldott rhódium, rhódium-sósav.) A víz plazmásítási technikák is ígéretesek. Más utak is léteznek.
 
d./ A kísérletezők már 80 éve sikeresen megcsapolják ezeket a forrásokat, különféle módszerekkel. Sajnos őket eddig megsemmisítették, találmányaikkal együtt, vagy megvásárolták, majd elzárták a találmányokat (és majd csak utána érte baleset, halálos betegség a feltalálót), vagy pedig a kulcsembereket megfélemlítették, elhallgatták, elhallgattatták, vagy anyagilag ellehetetlenítették.
 
e./ Az USA a szénhidrogén energiahordozók ellenőrzés alatt tartására alapozza vezető világhatalmi pozícióját most is, és a közeljövőben még-inkább. (Gazdasági, kulturális, katonai, politikai, stb.) Aki ezt a hegemóniát meg akarja törni, annak más, sokkal jobb energiahordozó után kell nézni. Az EU megtehetné ezt, mely akcióban a magyaroknak fontos szerepek juthatnának.
 
f./ Az újszerű energiaforrásokat kiaknázó feltalálók között sok magyar is van. (Illetve volt.) Ki kell választani, hogy kiket érdemes megkeresni, melyiket érdemes menedzselni. Az eddigi kormányok mindegyike elmulasztotta felkarolni őket, hallgatva a rossz tanácsadókra. Ha Magyarország az elsők között lenne a sikeres megvalósításban, akkor megteremthetnénk a gazdasági és lélektani alapot valamennyi problémánk, gondunk, és a világ fenti tizenöt fő problémája megoldásához.
 
g./ Az ősi “Székely (Magyar) rendtartás” az energiaínségre is ad megoldásokat. Pártfogolni kell terjedését. Módszerei hasznosítandók. Ld. Függeléket.
6.28. Nemzetközi viszonyok:
 a. A Magyar nemzet egysége :
 - Szerintem a globalizálódás rettenete mellett ki kell használni azt, hogy a határok átmenetileg légiesednek. Ha lesznek tisztességes alapokon álló, egymáshoz hasonlóan gondolkodó erők az egymással szomszédos országokban, akkor talán lesz remény arra, hogy a globalizmus romjain tárgyalásos rendezéssel, választott bíróságokkal, önmérséklettel, az etnikai és a történelmi elvek kompromisszumos alkalmazásával, a kölcsönös előnyök alapján új, igazságos országhatárokat, nemzetállamokat, tisztességes nemzetgazdaságokat, tiszta, igazságos viszonyokat létesítsünk.
- Az Antall kormány idején Ukrajnában népszavazást rendeztek Kárpátalján a Magyar és a Ruszin autonómiáról. (1991-ben, Leonyid Kucsma elnök alatt, mivel elsőként mi ismertük el Ukrajna függetlenségét.) Megszavazták 85 %-ban. Kucsma felajánlotta, hogy vegyük vissza Kárpátalját! Vezetőinknek nem kellett! Miért? (Gyávák voltak elfogadni? Megtiltották nekik?)
- A délszláv háború idején semmilyen igényt nem jeleztünk a Vajdaság ügyében, holott a NATO bombázta Szerbiát, mint ellenséget. Gyáva, hazaáruló, nemzetveszejtő magatartás volt.
- A környező országok nyitottak az ottani magyarok kettős állampolgársága iránt. Szerbia is. Vezetőink viszont nem kívánják ezt! (Megjegyzem: szerintem van olyan veszélye a kettős állampolgárságnak, hogy ezáltal még gyorsabban kiürülnének a magyarlakta területek.)
- A kormányunk kérhetné a Trianoni szerződés felülvizsgálatát, mivel a szomszéd államok nem teljesítették az abban foglalt kisebbségi jogok megadását! Trianonból csak a magyarok jogtiprása maradt meg. A többieké rendeződött. Eddig nem akarták ezt vezetőink. Kiveszett belőlük (és belőlünk) a bátorság.
- A párizsi békeszerződésnek is volt felülvizsgálati záradéka!
- A Helsinki záróokmány lehetővé tette az országhatárok békés módosítását. Az Antall kormány, és a Horn kormány, illetve az akkori országgyűlések a szomszédainkkal kötött alapszerződések módosításával bezárták ezt a lehetőséget?? Nem!!
- Eva Maria Barky bécsi ügyvédnő és polgárjogi aktivista kijelentette: 1989-ben - főként a nyugati hatalmak hibájából - elmulasztották az első világháború utáni béke igazságos rendezését. (Trianon, 1920. június 04.)
- Zürich-ben van a Pápai Emberi Jogi Intézet. Nem közismert, hogy Főtitkára, Ludwig von Lang azt kérte, hogy a Hágai Nemzetközi Bíróság vizsgálja felül a trianoni és a párizsi békeszerződéseket és állapítsa meg, hogy azok sértik a nemzetközi jog alapelveit. A beadvány kéri, hogy az egyenlő elbírálás elvének alapján az ENSZ Nemzetközi Bírósága mentesítse a magyar népet az I. világháborúban való részvétele miatt kiszabott kollektív büntetés és annak következményei alól. (Részletesen ld. a Nemzetközi viszonyok fejezetben és az 5.28.g-1 fejezetben.)
(Például a szerződésben benne van, hogy az utódállamok a kisebbségeiknek önrendelkezési jogot köteles biztosítani. Mivel nem tartották be, ez is alapot adna a revízióra.) A revízió óriási lélektani erőt adna a magyaroknak a felemelkedéshez.
Grespik László szerint a magyar állam jogi alapon is megtámadhatná a Trianoni szerződést, mivel az a döntéshozók megtévesztésén alapult, és így semmisnek tekinthető. (Utalok a későbbi szomszédaink, mint hullarablók, orgazdák mesterkedéseire, és mások dilettantizmusára, elfogultságára, fondorlataira, illetve arra, hogy a magyar küldötteket meg sem hallgatták.)
- Lásd még:
- E fejezetben a “h. Ajánlásaim a globalistáknak” pontot.
- A “Mások alternatívái” fejezet g-1. pontjában a Zürichi kezdeményezés részletezést.
- Koszovónak függetlenséget adtak a nagyhatalmak. Egyik indok: népirtások történtek a Koszovói Albánok sérelmére. Ugyanezen elv alapján a kisebbségi magyarok is önálló államot, vagy elszakadást kérhetnek, hiszen pl. a délvidéken a II. világháború végén a szerbek 50.000 magyart gyilkoltak le nagy kegyetlenséggel, pusztán a magyarságuk miatt. A szlovákok kitelepítették és kiüldözték a magyarokat. Romániában mindenféle módon sanyargatják, kiüldözik a magyarokat. A Vasgárda irtotta a magyart. Utána Ceausescu folytatta. Folyamatosan közvetett módszerekkel magyar-irtás folyik az összes szomszédunknál. Tehát (mint a Koszovóiak) mi is hivatkozhatnánk ezekre a tényekre a nagyhatalmaknál.
 b. A nemzetek megmaradása:
- A nemzetek szétválasztandók a világ minden táján. (Az autonómia nem elég.) Ok:
--- Mindenki félti a magáét. (Ez genetikusan programozott. Az óvodás gyerekeken jól megfigyelhető.) Félti:
= Földjét, vizeit, élőhelyét, közösségeit, nyelvét, kultúráját, jó közérzetét, termelőeszközeit, pénzét, örökségeit, munkája gyümölcsét, stb.
--- A történelem és a jelenkor is bizonyítja, hogy az emberek, és a nemzetek hajlamosak a másik rovására élni, érvényesülni:
= Oktatásban, munkaerőpiacon, kultúrában, szaporodásban, gazdasági előnyökben, személyes jólétben, karrier építésben, stb. Egyik csoport nem olyan mint a másik. (Szerencsére.) Egyik jobban összetart, jobban érvényesül mint a másik. Ez irigységet, jogos sértettséget, konfliktusokat eredményez.
- Az állampolgárságot Németországban régebben származási alapon kapták a bevándorlók, tehát a szülők állampolgársága alapján, míg az utóbbi években a Francia rossz gyakorlatot átvéve, már születési elven, azaz ahol kipottyan a gyerek, annak az államnak az állampolgárságát kapja meg. Szerintem vissza kellene változtatniuk, illetve másoknak nem szabad átvenni ezt a rossz szabályozást.
- - Az ősi “Székely (Magyar) rendtartás” szerinti módszerek nagyon jók lennének a megmaradás érdekében is. Terjeszteni kell! Ld. Függeléket.
 c. Magyar lobby az EU-ban:
- Az ésszerűnek minősített javaslataimat (illetve másokét is), amiket megvalósításra érdemesnek minősít a jövőbeni magyar törvényhozás, de azok nem EU-konformak, úgy tegyük konformmá, hogy ajánljuk bevezetésre az EU más államainak is, hiszen őket is hasonló problémák gyötrik.
Az EU felsővezetést, az EU tagországok vezetőit személyenként külön-külön kell meggyőzni az itt leírt radikális reformok szükségességéről, illetve arról, hogy ez az ő országuk érdekeit is jól szolgálná. (Nemzetállami lét, globalizmus-ellenesség. Gazdaság, kultúra, népesedés, ellátó rendszerek, stb.)
 
- Ha céljaink elérésében az EU szabályok véglegesen gátolnak, és kicselezni sem lehet, akkor ki kell lépni az EU-ból. Ki akarják zárni Cseh és Ír országot, mivel nem szavazták meg a Lisszaboni szerződést. (2008. év) (Az Írek népszavazást is tartottak, mivel alkotmányuk szerint ez kötelező!) Ha a kizárás lehetséges, akkor a kilépés is! Legyünk függetlenek. Mentsük ami menthető! Háborút indítanának ellenünk? Bojkott alá vennének?? Keresünk más szövetségest, akár keleten is!! Két kézzel kapnának utánunk. A Tatárjáráskor, a Török támadáskor is ezt kellett volna tennünk, ahelyett hogy a nyugat védőbástyájaként elvérzünk. (Közben a gazdag, gerinctelen Velence a Törökökkel szövetkezett, és segítette őket!) Most jó muzulmán, szapora országként nagyhatalom volnánk!
Az EU-ba Magyarország által befizetett hozzájárulás kb. annyi, mint a kapott támogatás. Ráadásul a támogatás megszerzése nehéz. Sokkal nehezebbé tették hatóságaink, mint pl. a Románok. Ezen felül sok haszontalanságra adja a pénzt az EU, ahelyett hogy elsősorban a gazdaságunk megerősítésére adná!! (Nem kell nekik az erős Kelet-Európa.)
Nem jött be az a maszlag, miszerint az EU-ban a határok légiesedésével megoldódik a trianoni országvesztés problémája, a magyar kisebbségek helyzete. Sajnos ugyanúgy hazátlanok, üldözöttek, asszimilálódásra, vagy elmenekülésre kárhoztatottak, mint előtte.
Az EU-ban maradásunk a vesztünket okozza! Megakadályozza, hogy testhezálló törvénykezéssel életképessé, túlélővé alakítsuk nemzetünket. (A volt szocialista blokk más országait kevésbé sújtja az EU tagságuk.)
 d. Ajánlásaim az EU-nak:
f-1. Az EU-nak is ajánlani kell a Szakképző lakópark fejezetben leírt képzési-foglalkoztatási konstrukciót, az ott lévő migránsok visszatelepítésére. (A szegény országok segélyezése, a migránsok szociális, egészségügyi, oktatási ellátása, a drága határőrizet megtakarításai bőven fedeznék ezeket az akciókat. Hal helyett hálót adnának a szegény országoknak, és a további migrációt megelőznék!
- Első ütemben a munkaerőt mozgatnák, második ütemben családegyesítés jelszóval a családját. A migránsok származási országa szerint célszerű szervezni a befektetést. Először munkaerőt kell toborozni, velük kiviteleztetni a beruházást, az ipartelepítést, majd velük kell üzemeltetni.
- Visszatelepítendők: Muzulmánok (Arab, Török, Perzsa), Hinduk, feketék, sárgák.
Néhány demográfiai adat:
--- Nyugat-Európában 2005-ben 25 millió muzulmán élt. Már ekkor 3.000 mecsetük volt.
- Fizessenek a gazdag országok a szebb jövőért, mivel elbaltázták a betelepítést. Kína, India helyett is a migránsok országaiba kell irányítani a magánbefektetőket. A munkaerő képzettségéről a fentebb írt szakképző lakóparkos képzéssel gondoskodjanak.
 - Az EU országok őslakosai elől nem vennék el a munkalehetőséget az olcsó bérű bevándorlók!
- A szegény országok adóbevételhez, fejlettebb termelési kultúrához, infrastruktúrához jutnának, az emberek jobban élnének, a társadalmi feszültségek csökkennének.
- A migránsok a beilleszkedési gondjaikat megoldanák. A befogadók őslakói úgyszintén. A migránsok otthon hazájuk elitjévé válnának, most viszont leginkább csak megtűrt utolsók. Otthon stabil lenne a munkahelyük.
- Az EU nagytőkések (és a kisrészvényesek) is jól járnának:
- A profit nem csökkenne. Csupán csak nem a saját országból, és nem Kínából származna, hanem a volt migránsok országaiból.
- A gazdagok nem kényszerülnének a lepusztuló társadalom luxus-gettóiba. (Lakópark, páncélozott gépkocsik, toronyházak.)
- A bűnözés visszaszorulna, ennek költségeit megtakarítanák, javulna a közbiztonság.
- A fegyverkezést lejjebb lehetne szorítani, ha csökkenne a szegény - gazdag országok fejlettségbeli különbsége, és így a feszültség.
- Takarékosabb állami gépezet: Kevesebb rendőr, katona, szociális munkás, adminisztráció, börtön kellene.
- Több őslakos mehet az érték-előállító, és szolgáltató ágazatokba, több lehet a szabadidő, csökkenne a zsúfoltság, a környezetterhelés, javulna a közhangulat.
 
f-2. A globalizmus előszobájának számító EU megérett a megreformálásra! (Eddigi jelszó: emberek, eszmék, tőke szabad mozgása.) A reform keretében:
 
- Csak a tőke mozogjon, de az is csak az EU-n belül, és csak a belföldön már be nem fektethető felesleg. (A fenti kivételekkel.) Ezáltal országonként egyensúlyba hozandó a munkaerő kereslet és kínálat. Kínálati oldalon elsőbbsége legye az őslakosoknak.
MR-1, 2008.04.21.: Újabban Nyugatról Keletre áramlik a munkaerő: 50 ezer Német dolgozik Lengyelországban. Németek dolgoznak Svájcban, Ausztriában, a Baltikumban. A Magyarok Romániába mennek. De még mindig 3 millió Lengyel van Angliában.
 
- Az embereket ne mozgassák tömegesen. Az emberek EU-n belül is csak korlátozott létszámban, és csak korlátozott időtartamra áramoljanak munkavállalási, vállalkozási célból. (természetesen a turizmus, az üzleti utak, a tanulmányutak rendszeresek lehetnek.) A korlátozásokhoz nem kell a határzárakat visszaállítani, ha ők is megvalósítanak egy műfalu rendszert, személyi nyilvántartással, rendészeti, igazoltatási rendszerrel.
- Az elöregedő társadalmakban dolgozzon halálig az öreg, csak kevés nyugdíjat kapjon, hiszen ezek a generációk felelősek a demográfiai problémákért. Ld.: a Magyarországnak ajánlott ellátó rendszereket, amiket ajánlani kell más országoknak is.
- Az EU országokban a népességfogyás is megállna, ha a migránsok hazatelepítésével a munkahelyek felszabadulnának az őslakosoknak, ezáltal létbiztonságuk, és magasabb életszínvonaluk lehetne. Ha kevés a munkaerő bizonyos szakmákban, akkor:
- Jobban meg kell fizetni a népszerűtlen foglalkozásokat. (Szemétszállító, hentes, kőműves, stb.)
- A felesleges munkapocsékolást meg kell szüntetni, át kell irányítani az embereket, ösztönző fizetésekkel. (Bürokratákat, kozmetikusokat, luxus-ipari dolgozókat, stb.)
- Ha az EU országok nemzetállamot építhetnének, nem lenne alkalom konfliktusokra a más nemzetiségűekkel. (Nemzeti kultúra, keresztény értékrend, jó közérzet, a mások rovására élés elkerülhető, stb.)
- Európa túlnépesedett, ezért a fogyás nem gond, feltéve, ha nem kell országon belül versengeni a betelepülő idegenekkel.
 
- Az eszmék, a kultúra csak akkor, úgy, addig mozoghat, amíg nem nyomják el a nemzetit. Emiatt a média eszközök csak nemzetállami kezekben, vagy hazai vállalkozók kezében lehetnek.
- A kvalifikált termelési kultúra csak EU-n belül mozogjon. (Iparvédelem!) Az elmúlt évszázadokban az országok legalább úgy védték ipari- technológiai titkaikat, mint a katonai titkokat. (Manapság a titkokat megveszik a céggel együtt.)
- A termékek és szolgáltatások jelenlegi szabad mozgása sem jó. Az eltérő termelési kultúra, és színvonal miatt az erősek tönkreteszik a gyengébbeket. A nagy hal megeszi a kis halat. Jobb, ha visszatérünk a protekcionista külkereskedelemhez, védővámokkal. A nemzetközi versenyképesség fokozása inkább nemzetközi kooperációkkal valósuljon meg. A termelő cégek befektethetnek a másik országban, vagy a másik ország hasonló profilú cégében, de csak a szakmai szövetség és az érintett cég hozzájárulásával. A befektetés mellett termelőeszközöket, gépeket is lehet eladni. Lehet know-how és licenc adás-vétel. Együttműködési megállapodás is lehet, a termékek és a gyártás egységesítésére, hogy a harmadik piacokon együtt, nagyobb volumennel, versenyképes áron jelenhessenek meg.
 
f-3. Az Európai Unió nemzetközi jogi státusáról:
Jelenleg a nevéből is megítélhetően unió. Jobb lenne a konföderalizmus. Az unionizmussal éppen akkor mondunk le saját sorsunk alakításáról, amikor a legnagyobb szükség volna rá, tehát a rendszerváltás reformjánál, a végveszélyek özöne idején.
Fogalmak:
Unió: 1. Szövetség, egyesület, egyesülés. 2. Államszövetség. 3. Magyarország és Erdély egyesülése 1848-ban. 5. Az USA államalakulata.
Föderáció: Szövetségi állam. Közös központi irányító szervekre épülő államszövetség, amelyben azonban a tagállamok bizonyos ügyekben önkormányzattal bírnak.
Konföderáció: Államszövetség. Az államkapcsolatoknak lazább formája, amelyben az egyes tagállamok megőrzik önállóságukat, és belső kormányzatukat egymástól függetlenül alakítják ki.
 e. Ajánlásaim a globalistáknak:
  e-1. A multikról:
- Szerintem a globális nagytőke garázdálkodásának véget kell vetni. Kis és közepes vállalkozásokra kell szétszedni a multinacionális cégeket. (Tulajdonosaik között szétosztva, államosítva, stb.)
A multik is tűrhetően működnének ha megrendszabályoznánk őket. Erre azonban kicsi az esély, mert egyrészt úgy látszik, hogy nincs rá akarat a magyar törvényhozásban, másrészt túlzottan erősek a multik, harmadrészt a multi pusztán a mérete miatt is káros.
- Az újabb világrend híveinek össze kell fogni, szerződést kell kötni: fejlett államok, fejlődő államok, multinacionális cégek, társadalmi szervezetek, szakszervezetek, pártok, tudományos műhelyek, stb.
- A globális vadkapitalizmus, a multi cégek garázdálkodása helyett globálisan és demokratikusan szervezett nemzetállamok kellenek. A multinak sem jó a közelgő gazdasági, ökológiai összeomlás, a természeti katasztrófák, a járványok, a tömeges migráció, a háborúk (legfeljebb csak némelyiknek), az erőforrások kimerítése, elpocsékolása, a tőzsdekrach. A multinak is jobb lenne, ha a vadászterületeket (erőforrásokat, piacot) felosztanánk nemzetállamokra, és azon kívül nem kellene versengeniük, átláthatóbb cégméretek lennének, kisebb lenne a bukás veszélye. A minőségi élet, a fenntartható fejlődés (vagy még inkább a fenntartható erőforrások) nekik is érdekük. Lehet, hogy többségük valójában szeretne kikerülni a jelenlegi mókuskerékből.
- Szabályozott, szervezett, tisztességes kapitalizmus kellene. A viszonyok rendezése után visszaállítható lenne a jóléti államok rendszere.
- Az adóparadicsomokat likvidálni kell, nemzetközi nyomással, szankciókkal. Ha senki sem juthat ilyen versenyelőnyhöz, akkor a vállalkozásoknak sem lesz akkor érdeke az ilyen megoldás. A termelés, kereskedés helye szerinti országnak egyértelmű adó bevételt eredményez. Nem kell élősködő mini-államoknak leadni a megtermelt jövedelemből.
- A Globalizmus irányítói ne a népek elkeverésében, a káosz, a pusztulás gyorsításában jeleskedjenek, hanem az ésszerű stratégia kidolgozásában, megvalósításában, a békés paradigma váltásban, az értékek és értékrendek megőrzésében. Így demokratikus alapokon is a világ vezetőivé válhatnak, nem kell hozzá káosz, összeomlás és pusztulás. Az nekik sem jó!
- Harmadik évezred alapítvány kell. Működő világmodellt kell kidolgozni. Új elvi alapokon újjá kell szervezni a világot. Konszenzus kell. A globalizmus jó, kell, de nem a mostani!
- 2008. 09. 29-i hír: Az USA Kongresszusa elutasította a 700 milliárd dolláros pénzügyi mentőcsomag tervét. (Az elhúzódó ingatlan- jelzálogkölcsön válság, tehát az adósok fizetőképtelensége, az ingatlanfedezet elégtelensége miatt bedőltek a banki hitelkihelyezések.)
Ennek keretében az állam kivásárolná az Egyesült Államokban székhellyel rendelkező pénzintézetektől (bankoktól, biztosítóktól) a jelenlegi alulértékelt áron azok elértéktelenedett vagyonait (ingatlankötvényeket, hitelköveteléseket, tehát a pénzintézeteknek az adósaikkal szemben fennálló rossz követeléseit) amiket egy idő múlva, az árak emelkedése után (a reklám szerint) nagy haszonnal el kíván adni. Ennek forrása: 10,6 ezer milliárd dollárról 11,3 ezer milliárd dollárra, (azaz pont a 700 milliárd dolláros mentőöv összegével) növelnék az állami adósság törvényben korlátozott felső határát. (Később, a másodszori beterjesztéskor mégis megszavazták. Így az adófizetőkkel fizettetik meg a banktulajdonosok és betéteseik megmentését.) Az egész USA gazdaság stabilitása veszélyben van.
A pénzügyi válság továbbgyűrűzött Angliába és Belgiumba is. (Ki tudja, hol áll meg?) A Belga Fortis Bank megsegítését a Belgák, Hollandok, Luxemburgiak megoldották, részleges államosítással keretében adott tőkeinjekcióval. (A Fortis a Belga Bankszektor felét uralja. A Fortis tulajdonosa a Holland ABM Amro Banknak is.) Ezt azonban még jóvá kell hagyni az EU illetékes szervének, versenyjogi szempontból.
Mindez jelzi, hogy a jelenlegi világgazdasági rendszer recseg-ropog. A nyugat vezető szerepe is megingott. Tehát radikálisan újjá kell alakítani. Az EU ugyanúgy rossz konstrukció. (Ld. Nicolas Sarkozy nyilatkozatát is.)
Szerintem a bajok alapvető oka az, hogy a nyugat magára húzta versenytársnak Kínát, Indiát, és egy sor más országot. A multik a cégeiket, és velük a munkahelyeket oda telepítették. Ezáltal a nyugati magán és céges hitelfelvevők gazdasági ereje, és hiteltörlesztő képessége megrendült, így a bankok hitelkihelyezéseinek jelentős része bedőlt. A bankok és a cégek nehézségei miatt azok tőzsdei árfolyama is nagyot zuhant. Ráadásul a világ erőforrásai korlátozottak, amit a multik máris végletesen kifosztottak.
(Ezen kívül kipukkadni látszik a pénzügyi lufi. (tőzsdei, banki) A fedezetlenül kibocsátott pénzvagyon sokszorosa a valós fizikai vagyonnak. A dollárkibocsátóknak, illetve érdekköreiknek jó volt, mert felvásárolták papírért a fél világot. Azonban ez nem vihető a végtelenségig. Ezen kívül ott vannak a nyugat demográfiai válsága: az alacsony születési ráta, elöregedő társadalmai, és a feszültségek a migráció miatt.)
  e-2. Az elkeverésről:
Vannak a mainstream által elfogadhatatlan minősített álláspontok is. Ilyeneket ismertetek ebben a fejezetben:
 
- Az elkeveredés szükségszerűen a gyengébb nemzet etnikai, kulturális, gazdasági megsemmisüléséhez vezet. A gyengébb nemzet tűnik el. Hosszabb távon nem a gazdagabb minősül erősnek, hanem a szaporodó, az összetartó, a szervezett.
Hogyan veszítettük el Erdélyt, a Felvidéket, Délvidéket, Burgerlandot? Népesedési problémák miatt. A fogyatkozó magyarok közé, helyére beszivárogtak az idegenek, mígnem olyan erősek lettek, hogy az adódó alkalommal (Trianon) elszakították az országrészeinket.
Most országunkban megint a magyarok vannak végveszélyben. Sok nemzet beengedte az idegeneket, és tényleg gazdasági rabszolgákká váltak. A magyarok (ezen kívül) még politikai üldözötté, kipusztuló nemzetté, és elmenekülésre kárhoztatott nemzetté is válnak ősi hazájukban, a kis-magyarországon.
 
Dr. Metchtler László Ausztrália nyugalmazott tábornoka nyugdíjasként egy ország tanácsadója volt. Ide szervezetten be akartak telepíteni 1500 kínai családot, de javaslatára elálltak ettől. Ő azt mondta: Ha beengedik a kínaiakat, akkor egy generáció múlva a helyiek már csak gazdasági rabszolgái lesznek a kínaiaknak. (MR-1 2008.09.23.)
 
Dr. Bene Éva, Megdőlt az életfa c. könyvében írja: “Az idegen etnikum “másságot”, érdekellentétet, zavaró tényezőt jelent, amely a befogadó többség ellenérzését váltja ki, és minél erősebb egy nemzet identitástudata, annál erősebb a csoportmásságra való érzékenysége. A “mássággal” szembeni tolerancia valójában sérti a befogadók érdekeit, és nemkívánatos.” “Minden olyan beavatkozás, amely egy nemzet etnikai tisztaságát veszélyezteti, vagy erőszakosan megváltoztatja, rést üt az egységes szöveten.”
Ezért, ezek tudatában folytatnak elkeverő, asszimiláló politikát szomszédaink a kisebbségi magyarokkal szemben.
 
- Ismert szlogen: “Amerika az Amerikaiaké.” Ilyen alapon el kellene fogadni, hogy Európa a fehéreké, Dél-Ázsia a sárgáké és a barnáké, Afrika a feketéké és az araboké, Észak-Amerika a fehéreké, Közép-Amerika kevert, és Dél-Amerika mozaikosan vegyes övezet, Ausztrália kevert. Mint ahogy az Antarktisz, az Óceánok státusza is szerződéssel rendezett.
- Sípos S. Gyula: Haldokló nemzet, feléledő nemzet, Zarándok kiadó, 2007. Idézet: “Kaliforniában az évi 1,5 millió fővel növő spanyolajkú Mexikói bevándorló népesség lassan felülmúlja az angol-amerikait, s a bátrabbja már arról ábrándozik, hogy a napfényállamokat visszacsatolják az anyaországhoz - Mexikóhoz.”
 
- Legnagyobb kisebbségünk problémái is megoldódnának, ha számukra országot létesítenének a nagyhatalmak. A kiválasztott nép országát is létrehozták az 1940-es években. Miért ne segítenének rajtuk is? Megkérhetnék Indiát, hogy fogadja vissza őket. Célzott munkahelyteremtéssel, nemzetközi együttműködéssel honorálva sikerülhet!
 
- Szerintem globális érdek, sőt az USA érdeke is, valamint hosszú távon a jelenlegi globalista elit (illetve gyerekeik, unokáik) érdeke is, hogy a föld lakossága ne homogenizált sárga-barna-fekete turmix legyen, ahol a fehér szín egy idő múlva már nyomokban sem létezik. Ez a más bőrszínűeknek is érdeke, mert nem biztos, hogy a fehér ember mentalitása, akarása nélkül elboldogulnak a globális kihívásokkal. Ahhoz a sokszínűség megmaradása, együttműködése, összefogása kell. A biodiverzitásba nem csak a növényeket és az állatokat kellene beleérteni. (A genetikai eltérés nem statisztikai kérdés, nem a %-ok játéka. A közös majom ősnél egyetlen gén megváltozása a beszédkészség kialakulását eredményezte, és ettől lett a majmok egy csoportja emberszerű, majd fokozatosan ember. Hiába kicsi a genetikai eltérés az emberi rasszok, nemzetek között, de a kulturális eltérés, a mentalitás, az ambíciók, a szokások, a vallások, a külső megjelenés, a technikai-tudományos felkészültség eltérései jelentősek.) Fontos legyen mind a 6,5 milliárd embernek, hogy ez a sokszínűség fennmaradjon. A változatosság fontos. Az eltérő élőhelyekhez eltérőképpen alkalmazkodtak az emberi rasszok. Az értékes speciális tulajdonságokat ne veszejtsük el. A kulturális, biológiai evolúció sokirányú, hajtásait ne metsszük vissza egyen-turmix formára.
 
- Az emberi faj, és kultúra sokszínűsége viszont csak úgy maradhat fenn, ha továbbra is nemzetállamokban gondolkodunk, ahol ez még lehetséges. A kevertségnek is lehetnek evolúciós előnyei. Van már elég kevert ember ehhez. Az úgynevezett cseppvér-keresztezés a még viszonylag homogén lakosságú területeken is lezajlott, tehát az egyes ember génkészlete sokszínű, viszonylagosan felkészült egy esetleges biológiai katasztrófahelyzetre.
 
- Hír Tv, Civil kaszinó, 2008.06.06.
“A globalista vezérek gondolkodása: A világ népességének 80 %-át a rock-drog-szex technikákkal lehet legjobban kordában tartani. Ők nem képesek a csúcstechnológiát használni, megépíteni pedig egyáltalán nem.” Mégis összekeverik a népeket.
 
- Az USA korlátozza a bevándorlást. Anglia, Németország, Franciaország szintén. Magyarország is. Miért nem engedik, (engedjük) a határok megnyitásával a beözönlést?
Végeredményét tekintve szinte mindegy, hogy a már betelepedettek olvasztják be néhány évtized alatt az őslakosokat, vagy a határok megnyitásával 1-2 év alatt lezajlik a folyamat. Előbbi, vagy utóbbi kedvezőbb az őslakosok és az ő kultúrájuk túlélése szempontjából? Lehet, hogy az utóbbi?
Úgy látszik, hogy az említett országok egyre jobban megpróbálnak ellenállni a beszivárgásnak. Akkor viszont logikátlan a kettős mérce a beengedettek, beszivárgottak, és a még kinnrekedtek megítélésében, kezelésében.
(Ország elárasztásra, elfoglalásra, beolvasztásra, bőven vannak példák. Brazília: fehérek az indiánoktól, majd feketék a fehérektől. Dél-Afrika: fehérek a feketéktől, majd fordítva. Ausztrál bennszülöttek és a fehérek, majd a sárgák. Koszovó és az albánok. Erdély és a románok. Felvidék és a szlovákok. Délvidék és a szerbek. Kárpátalja és az ukránok.)
 
- A nyugat már rájött, hogy a bevándorlás sokkal drágább, több anyagi terhet jelent, mint az őslakosság elöregedése. Ráadásul a kulturális, vallási eltérések miatt az integrálódás, vagy asszimiláció is lehetetlen, így tartósítják a feszültséget. Magyarország viszont 2007-ben kormány előterjesztést készíttetett egy millió ázsiai betelepítéséről!
 
- A hazafias (patrióta) érzéseket kell erősíteni. (Egyenlő a nemzeti érzülettel.)
Akár a jó értelemben vett nacionalizmus is pozitív lehet. Akkor káros, ha más népek elnyomását szolgálja. A nacionalizmus is hasznos, ha a szuverenitást és a gazdasági önállóságot szolgálja. A külső és a belső ellenség ellen is hatásos alap lenne.
Ld.: Világpolitikai Kislexikon, Kossuth Kiadó, 1978.:
- “patrióta” címszó: “hazafi; népéhez hű, érte áldozatokat is vállaló ember.”
- “nacionalizmus” címszó: “… 3. napjainkban a gyarmati és függő népeknek az imperialista elnyomás alól való felszabadulásért harcoló, ezért és ennyiben haladó polgári irányzat.”
- “sovinizmus” címszó: “1. más népek elleni gyűlöletet szító, a nemzeti felsőbbrendűséget hirdető szélsőséges nacionalizmus…”
 
- A románok, szlovákok, szerbek, osztrákok védik magukat (ami normális). Ugyanakkor kormánytól és rendszertől függetlenül a magyarokat szorongatják, asszimilálják, kiszorítják. Ez ellen a magyaroknak védekezni nem nacionalizmus.
 
- A nemzeti önvédelem nem azonos a rasszizmussal! A kirekesztéssel sem keverendő össze! A gyűlöletbeszéddel sem szabad összemosni.
A patriotizmus és a nacionalizmus az önvédelem természetes megnyilvánulása.
A beszivárgottak leszólása azok beilleszkedésre képtelensége miatt tapasztalható, általában az elfojtott keserűség táplálja. Nem a gonoszság vezérli, hanem az önvédelmi reflex.
Az ellenséges viselkedés kialakul:
Ha a befogadottak a befogadók elpusztítására törnek, élősködnek a befogadón, annak rovására élnek, bűnöznek, kerülik a munkát, a tanulást, az érték előállítást. Ha a befogadót kiszipolyozzák, elsorvasztják, kirekesztik foglalkozási ágakból, a jobb iskolákból, a szellemi életből, a jó üzletekből, a politikából, ha megfélemlítik fizikailag és a vélemény-nyilvánításban. Ha befogadottak továbbiakat hívnak be, ha túlszaporodnak, és a korábbi többséget kisebbségbe szorítják, és fokozatosan kiüldözik a településről, illetve az országból.
Ha a befogadott (és nem betolakodott) idegen beilleszkedett, hasonult, integrálódott, asszimilálódott, akkor általában sehol nincs baj velük. Legfeljebb csak kedves tréfálkozás célpontjai, ha vannak jellegzetes viselkedési formáik.
 
Mi a különbség abban, ha egy nemzetet, (népességét, kultúráját, erőforrásait, országát) fegyveres háborúval, vagy csendes háborúval pusztítanak el? Utóbbi módszerei: beszivárgás, betelepülés, felvásárlás, maffiaszerű érdekhálók, a kulcspozíciók megszerzése, szaporodási aszimmetria. (Gazdaság, politika, média, oktatás, egészségügy, kultúra, stb.) A végeredmény ugyanaz.
 
  e-3. Az elkülönítésről:
- “Visszaszerezni, megtartani, gyarapítani, megmaradni, gyarapodni” legyen a jelszavunk a magyar külpolitikában, (és a belpolitikában is). Az Unióval el lehet fogadtatni, (ha majd nem a globalisták, és az USA dirigál benne a háttérből), mivel az Unió-nak és nemzeteinek elsődleges célja, érdeke a békés, nyugodt gazdasági fejlődés, az eredmények megtartása.
Ezt alapvetően elősegítené a nemzetek baráti, egymástól elkülönült élése. A lakosság-turmix, a mozaikos nemzet-keveredés még évszázadokig súlyos viszályokat eredményez. Az országoknak “rendezni kéne közös dolgaikat” egymással közvetlen, kétoldalú tárgyalásokon, ha pedig nem megy, akkor választott EU bíróság előtt. (Területi és más vitákat.)
(Az iskolában a tanító néni szétülteti az összeférhetetlen gyerekeket. Nem erőlteti a “békés egymás mellett élést”.) A nemzetek keveredése miatt buknak el sorra a békés, gazdag nemzeti fejlődés törekvései szerte a világban. (Ezért buknak el az én javaslataim is Önök előtt? )
 
- Az etnikai elvű államhatárok létrehozása megszüntetné a nemzetek nézeteltéréseinek legfőbb okát, baráttá tenné a szomszédokat, megszüntetné a nemzetiségi, kisebbségi problémákat. A kis nemzeteket kevésbé tudnák kijátszani egymás ellen. A nemzeti lét biológiai szükséglet. Ld.: Konrad Lorenz munkáit. Jelenleg a világ államhatárainak 75 %-át igazságtalannak tartja valamelyik érintett fél. A rendezés, és a majdani önálló élet gazdasági alapját az energetikai forradalom teremthetné meg!
 
- Az emberi és a közösségi szabadságjogok mindig sérülnek a kisebbségi létben, még ideális többségi viszonyulás esetén is. Törvényszerű az asszimilálódás, és egyéb problémák.
- A migráció legfőbb oka a szegénység, továbbá a jólétbeli különbségek tudatosulása a szegényekben. A szegénység gyorsan felszámolható az új energetika alkalmazásával ugrásszerűen javuló termelésnövekedésre alapozva.
- Az ökológiai menekültek is visszaköltöztetendők, (mivel általában a jelenlegi élőhelyükön csak kényszerből fogadták be őket), ugyanis a környezetkárosítást felválthatja a környezet regenerálás. Ide értendő a talaj, a vizek a mezőgazdálkodás, az erdők, a regionális klíma, a globális klíma, az élővilág, stb. regenerálása.
 
- A nemzetek területi szétválasztásának technikája:
Ehhez pontos nemzetiségi népszámlálás is szükséges. A kevert lakosságú területeket a nemzetiségi megoszlás arányában, tömbösítve kellene megosztani az érintettek között, úgy, hogy hasonló létszámú kisebbségi népesség maradjon mindkét szomszédos államban, majd ezt követően lehetővé kellene tenni a lakosság kötelező, de részleteiben a szabad akarata szerinti, piaci alapon szerveződő lakhelycseréjét, reális határidő megállapításával. A folyamatban nemzetközi, az érintett felek által választott (felkért) szervezetek döntenének a vitás részletkérdésekben, továbbá szerveznének, ellenőriznének. A kis népsűrűségű területeket a történeti elv alapján kellene odaítélni.
Az eddigi migrációs területfoglalást nem szabad szerzett jognak tekinteni, ezért a határok rendezésénél őket nem kell figyelembe venni, kivéve, ha a genetikai és kulturális asszimilálódás már elmosta jelentőségét, ezáltal az őslakosság már nem sérelmezi a betelepedést. Hasonlóan nem szabad figyelembe venni a területmegosztáshoz azt a népességet, akik erőszakkal elfoglalt területekre települtek be, illetve lettek betelepítve. Hasonlóan kivétel a harmadik fél erőfölényén, uralmán alapuló betelepítés, betelepülés is.
Tehát csak a befogadók vezetői és néptömegei által név szerinti szavazáson, 2/3-os többséggel elfogadott betelepítés és betelepedés ismerhető el a terület felosztásánál.
 
- Az ősi “Székely (Magyar) rendtartás” szerinti módszerek hasznosítandók. Ld. Függeléket.
  e-4. Megújított globalizmus:
- A globális problémák miatt szükséges egy másfajta globalizmus, de csak úgy, ha demokratikus, ha tudományosan is megalapozott harmonikus jövőt szervez, ha hatékony végrehajtó is, ha nem magánérdekeket, vagy a multinacionális cégek érdekeit szolgálja, ha a nemzetek megmaradását, az ésszerű, a “fenntartható fejlődést” szolgálja (vagy inkább a fenntartható erőforrásokat). Ne szócséplő, ne vízfej, ne magánérdekek, érdekkörök szolgálója legyen.
Irreális vágyálom?
Nem, mert megalapozható a gazdasági és az energetikai reformokkal.
 
- Világkormány, Nemzetek bírósága:
Jelenleg a nemzetek közötti nézeteltéréseket a következők szerint lehet feloldani:
- Erőszakkal, erőfölénnyel kikényszerített és lefolytatott tárgyalásokkal (melyek általában igazságtalanok, így tartósítják a nézeteltéréseket).
- Az esetek szűk körében a Hágai Nemzetközi Bíróságon.
- A két és többoldalú tárgyalásokon korrekt megegyezéssel, ami nagyon ritka, mivel az erősebb fél önkorlátozását, mérsékletét feltételezi, vagy: mert az erőegyensúly állapota nagyon ritka.
Ideálisan (békésen) a globális problémák nemzetközi együttműködéssel oldhatók meg. Ilyenek az ökológiai problémák, de a területi viták is.
Mindez indokolja a bármiben illetékes Választott Bíróságok (az érintett felek szabadon választják), a Nemzetek Bírósága és a Világkormány létrehozását. Az utóbbi a mainál demokratikusabb ENSZ végrehajtó hatalmaként, ENSZ haderő birtokában kikényszerítheti a közgyűlés határozatainak, vagy a bíróság döntéseinek végrehajtását. Jelenleg a Hágai Nemzetközi Bíróság inkább csak némely főhatalom korbácsa.
 
- Az új világrend spontán módon, és rövidesen létrejön. Vagy elébe megy a fejlett világ a változásoknak, és tervszerűen, nagy konfliktusok nélkül, konszenzussal, tárgyalásokkal átalakítja a világrendet, vagy spontán megy végbe, nagy megrázkódtatásokkal. Új, konkurens régiók vannak kialakulóban: Latin-Amerika, a muzulmán világ, Oroszország és szövetségesei, Kelet-ázsiai térség.
 f. Nemzetvédő EU politikusok:
- Tony Blair is felismerte 2008-ra, hogy a multi-kulti társadalom rossz, nem működik. (= több kultúrájú társadalom) “Rossz politika volt. A bevándorlók sokkal több terhet és bajt okoznak, mint amennyi hasznot hoznak. “
Angliában minden harmadik megszületett gyerek színes bőrű bevándorlóé. (Magyarországon 2008. évi újsághír: a 8 éves korosztály 50 %-a kisebbségi. Ebből következően a fiatalabb évjáratokban már kisebbségbe kerültek a többségiek, mivel a többségiek nem akarnak szülni. Ehhez jön még rövidesen az egy millió ázsiai betelepítése.)
- Angela Merkel Német kancellár is kezd megvilágosodni. Németországi törvénytervezet 2006-ból: Aki nem akar, vagy nem tud integrálódni (nyelv, viselet, szokások, képzés, stb.) azt kiutasítják az országból.
- Nicolas Sárközi a Francia Köztársaság Elnöke, 2006. április: Az afrikaiak nem tudnak beilleszkedni a Francia életbe, ezért távozásra kell bírni őket: minden távozó kapjon 2.000 Euro pénzösszeget.
- Silvio Berlusconi Olasz miniszterelnök és kormánya 2008. 05. 24.-én ismertetett törvény tervezete szerint bűncselekménynek nyilvánítanák, és börtönbüntetéssel is sújthatnák, ha valaki engedély nélkül tartózkodik az ország területén.
- Spanyolország ingyen repülőjegyet ad az idegeneknek, hogy hazatelepüljenek. (2009.02.11.)
 
- Az Európai Parlament szavazása az illegális bevándorlók visszaküldéséről szóló irányelv javaslatról 2008. 06. 13-án.
-- Az EU jövendő közös bevándorlási politikája három fő elemből állna:
----- Az illegális bevándorlás elleni harcból. Ennek alapja a most tárgyalt visszatérési irányelv.
----- A képzett munkaerő legális bevándorlásának ösztönzéséből (kék kártya irányelv).
----- Az illegális bevándorlók foglalkoztatásának szankcionálásából.
-- Az önkéntes visszatérés irányelv EU Bizottsági javaslata két lépcsős eljárást határoz meg. E szerint az illegális bevándorlónak a kiutasítási határozatot követően egy négyhetes időszakon belül lehetősége lenne az önkéntes távozásra. Ha ezt nem teszi meg, kitoloncolási végzés következik. Szökés veszélye esetén az illegális bevándorlót fogva lehetne tartani. Az irányelv tervezet maximálná a fogvatartási időt (ez most tagállamonként eltér), és megfelelő életkörülményeket biztosítana a fogvatartottak számára (egészségügyi ellátás, gyereke oktatása). A kitoloncolási végzés mellett, az egész Unióra érvényes ismételt belépési tilalom bevezetése.
 g. Nemzetvédő nemzetek:
Korábban a Francia és Holland népszavazás elutasította az EU alkotmánytervezetét.
Az Ír népszavazás 2008-ban elutasította a Lisszaboni szerződést. Ez is jelzi, hogy az átlagemberek többsége a folyamatos agymosás ellenére tudja, hogy mi a jelentősége a nemzeti létnek. Az új EU tagok lakosságának többsége is hasonlóan gondolkodhat. Ki kell használni a helyzetet, és amíg nem késő, addig kell megszervezni ezeket az erőket a globalistákkal szemben, azok háttérbe szorítása érdekében. Az Unió erős, önálló nemzetállamok szövetsége legyen. “Amerika az Amerikaiaké.” Európa az Európaiaké legyen! (Az Új-Magyarország pedig a magyaroké!) Ez értendő a gazdaságra, a kultúrára, a népesség összetételére. Mi, európai nemzetek alakítsuk a közös sorsunkat, ne a globalista prés alakítson bennünket. Az EU jelenleg csupán a vad-globalizmus előszobája.
 h. Globalizmus-reformerek, ellenzők:
1. Soros György is megírta könyveiben, hogy a globalizáció mostani formája rossz vágányon halad. A vámok megszüntetése, a szabad kereskedelem kikényszerítette a jövedelemi adók és a nyereség adók csökkentését, a cégek versenyképessége érdekében, míg a fogyasztási típusú adókat növelni kellett (áfa, jövedéki adó). Így a korábbi “jóléti állam” ellehetetlenült, megszűnt, meggyengült. Tehát a globalizmust meg kell reformálni.
Soros György a Gyarlóság kora c. könyvében megírja: “A globalizáció mindig is a piaci fundamentalisták projektje volt. Véleményem szerint ez a folyamat az 1980-as évek elején vette kezdetét Ronald Reagan, és Margaret Thatcher befolyásának köszönhetően az Egyesült Államokban és az Egyesült Királyságban. A tőke nemzetközi áramoltatásának köszönhetően az egyes országok egyre nehezebben találnak módot a tőke adóztatására és szabályozására. Mivel pedig a tőke a termeléshez nélkülözhetetlen, a kormányok kénytelenek nagyobb figyelmet fordítani a nemzetközi tőke követelményeire, mint a saját polgáraira. ….. A fejlődő országok a beáramló tőkéért versengenek, ám a világ a megtakarításait az Egyesült Államok túlfogyasztásának finanszírozására költi.” (187. o.)
“Legalább annyira ellenzem a piaci fundamentalizmust, mint a termelő erőforrások államosítását. Most azonban a mérleg nyelve túlságosan is a piaci fundamentalizmus felé billent.” (201. o.)
 
- A globalisták és a nagyhatalmak elbeszélnek egymás mellett. A fondorkodásban jeleskednek. Az ellentétek mélyülnek. A válság a nyakunkon van. Spontán és háttérből manipulált folyamatok helyett ésszerű szervezés kellene. Soros György: Magyar Rádió, 2008.04.21.: “Olyan gazdasági környezet kialakítása szükséges, amely megakadályozza, hogy a befektetői egyéni érdek felülkerekedjen a közérdeken.” A Közép-Európai Egyetemen mondta, a klímaváltozás kapcsán.
- Az “Amerikai hatalmi lufi” c. könyvében a globalista rendszer három ellentétpárját vázolja fel: közérdek és magánérdek, centrum és periféria, jó és rossz kormányok. (116. o.)
 
- Szerintem a problémákra adott megoldási javaslatai részben megfontolandók, részben vitathatóak.
- Szerintem ha pl.: a klímaváltozás címén be lehet avatkozni a globális folyamatok, érdekvilágába, akkor az emberek jövője kapcsán is be lehet. Csak elhatározás kérdése.
 
2. Jean Zigler (szinkronban Kornai János professzorral):
“Az emberi lelkiismeret tudja, mit nem akar. Nem akarunk semmilyen világkereskedelmi szervezetet, nem akarunk Nemzetközi Valutaalapot, a külföldi adósságok eltörlését és az adósságok belső befektetésekké való átalakítását akarjuk. Nem akarjuk a spekulációs tőkét, amely a sáskákhoz hasonlóan megszállja a gazdaságokat, majd másodpercek alatt továbbáll, mihelyt csökken nyereségének aránya. Nem akarunk mindenható, nemzetek feletti cégeket, amelyek semmilyen emberi jogot nem ismernek.” (Drábik János: Orvellia, 105. o.)
 
3. További idézetek nagy emberektől:
- Jacques Chirak francia államelnök is követelte, hogy a globalizációs folyamat ellenőrizhetővé váljon.
- Umberto Agnelli a Fiat korábbi elnöke figyelmeztetett, hogy ha a világpiachoz való alkalmazkodás társadalmi költségei vállalhatatlanokká válnak, akkor a különböző államokban ismét az erődítmény mentalitás fog kialakulni.
- Ethan Kapstein a washingtoni Külügyi Kapcsolatok Tanácsának igazgatója, 1996-ban: “A világ makacsul halad az igazán tragikus pillanatok egyike felé, amely a jövő történészeit mindenféle kérdések feltevésére készteti majd. Miért nem lépett valaki még időben? Miért nem vették észre a gazdasági és politikai elitek, hogy milyen mélyreható változásokat idézett elő a gazdasági és műszaki fejlődés? És mi tartotta vissza őket attól, hogy megtegyék a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy megakadályozzák a társadalom globális válságát?”
- Origo, 2008. 09. 26.: Nicolas Sarkozy, francia elnök szerint a jelenlegi gazdasági rendszer alapjaiban rossz: a piac nem lehet mindenható. Az elnök szerint a piac uralta gazdaságot alaposan felül kell vizsgálni és az államnak védenie kell a gazdaságot az összeomlástól- írja a canada.com. Arra is kitért, hogy az Európai Unió gazdasági modelljét is át kell alakítani. "Az a gondolat, hogy a piacnak mindig igaza van, őrültség" - véli Sarkozy.
 
4. D.J. könyvéből:
- Az olyan reformperspektíva, amely csupán az államhatárokig terjed, a transznacionális gazdaság korában már nem valódi perspektíva. Határokon átívelő kell!
Ezt a liberálisoknak is támogatniuk kellene, mert a bűnözés az állam nélküli európai piac táptalaján tovább erősödik.
A zöldeknek úgyszintén: Ha a választók többsége rettegésben él, hogy saját maga is hamarosan átkerülhet a vesztesek oldalára, akkor bizony az ökológiai reformprogramoknak nincs már esélyük.
 
5. Lányi András filozófus, Élőlánc Magyarországért ökopárt alapítója, Egyetemi docens, az Eötvös Loránd Tudományegyetem Társadalomtudományi Karának Településtudományi és Humánökológia Szakirányának vezetőjétől (szabadon idézve): Az Európai Unió most unionista. Jobb lenne a föderalizmus. Az unionizmussal lemondunk saját sorsunk alakításáról. A multik is jól működnek ott, ahol megrendszabályozzák őket. Például a saját országukban. Most az egész világ egy séma szerint működik. Ha összeomlik, akkor nem lesz aki a romokon újat, mást építene, mint a korábbi civilizációk pusztulásakor.
6.29. Mások javaslatai bajainkra:
a. Székely (Magyar) rendtartás:
Az ősi “Székely (Magyar) rendtartás” hasznosítandó! Kívánatos az ezt vállalók körének bővítése irányába ható informálás, népszerűsítés. Kormányzati és önkormányzati anyagi eszközökkel, földjuttatással kellene elősegíteni terjedését. Ld. Függeléket.
b. Lóránd Károly:
EU parlamenti képviselő, 2008:
- Magyarország adósságspirálba került. Már a törlesztések teljesítése végett vesszük fel az újabbakat.
- Kossuth is liberális volt (a jobbik, nemzeti fajtája), de felismerte, hogy a gyenge gazdaságú ország csak patrióta gazdaságirányítással boldogulhat.
- Japán “lézervezérelt” gazdasággal működik a 2. világháború óta. Nálunk is állami beavatkozás kell. Egy irányba húzó ország kell. Ehhez viszont jó tájékoztatás, és határozott kormány elképzelések szükségesek.
- Szinte mindent elrontottunk a rendszerváltás óta:
A piacainkat odadobtuk a konkurenciának. Privatizáltunk stratégiai ágazatokat. Felvásárolták a külföldiek a termelő kapacitásainkat, majd leépítették, bezárták, elvitték. Piacot vettek. A belföldi piacvesztés is jelentős. Csak a multi fejlődéséhez adunk jelentős támogatásokat, adókedvezményeket.
- Az EU-ba lépést követő 3 év elteltével lehetett volna orvoslást kérni arra, ami rosszul sikerült. (Piacvesztés, stb.) Nem tudta ehhez felrázni a politikusokat egyik oldalon sem.
- Metódus: Ész érvekkel nem boldogulunk. Forint összeomlás, gazdasági összeomlás kell. Az emberek utcára kerülnek, éheznek. Forradalom hozhat változást.
Most a spekuláns tőke finanszírozza az államot. Ha kivonul (mert pl. máshol jobb lehetősége van) akkor összeomlunk. A lakosság is devizában adósodott el. Összeomlásnál tömeges kilakoltatások lesznek. Utána forradalom?
c. Széles Gábor:
(2008):
A multik 17 év alatt csak 300 ezer új munkahelyet létesítettek.
d. Járai Zsigmond:
(2008): Az új kormánynak elsősorban a következőket kell megoldania (a gazdaságpolitikában): túlköltekezés, adópolitika, korrupció. Ehhez kell: tehetség, szakértelem, akarás. Eredmény: gazdaságélénkítés. Kicsi, de erős állam kell. A monopóliumokat regulázni kell. Osztogató szociálpolitika, és segély helyett munkát kell adni. Foglalkoztatás. Vállalkozási kedv fellendítése. Bürokrácia leépítés. Lelkesedés. Kisiskolák megtartása.
Államadósság lefaragandó. Jelenleg a bruttó államadósság a GDP 66 %-a. Az államadósság 1990-ben 20 Mrd. dollár, 2008-ban 100 Mrd. dollár. Pedig az adósságcsökkentés szándékával közben eladtunk 20 mrd. dollár ellenérték fejében a nemzeti vagyonunk nagy részét. Évi kamat jelenleg: GDP-nek 4 %-a. Viszonyításképpen: Az egészségügyre a GDP 5,6 %-át költjük. Az évi kamat minden lakosunkra számítva 12 ezer Ft havonta. (Az államadósság kamatterhe 2007-ben évi 1.200 mrd. Ft volt.) Szociális piacgazdaság kell. (?) Egy millió új munkahely kell a 70 %-os foglalkoztatáshoz. Segély helyett közmunkaprogram és képzés kell. Az állam piacépítő funkciót is vállaljon. Államadósságot a GDP 60 %-ról 30 %-ra kell csökkenteni. Adók csökkentendők. Oktatás a gazdaság igényei szerint.
e. Drábik János:
(Az emberközpontú világrend c. könyvében):
- A konvergencia programot társadalmi vita nélkül Bogsch Erik, Simor András, és Surányi György állította össze. Csupán az államháztartás pénzügyi egyensúlyának közelítésére szorítkozik. Az EU Bizottsága a konvergenciaprogram értékelése során csak azt tartotta szem előtt, hogy Magyarország a nemzetközi pénzügyi közösség valamennyi kívánságának eleget tegyen, és pénzügyi mutatói konvergáljanak. A komplex társadalmi, gazdasági problémákkal ők sem foglalkoztak. Ha azonban társadalmunk reprodukciós problémái megoldatlanok, akkor hosszútávon a konvergencia program is kudarcra van ítélve.
- Elő kellene venni Milton Friedman Nobel díjas amerikai közgazdásznak az ajánlásait a magánpénzrendszer (a FED) átalakítására. E szerint nálunk is megcsinálhatjuk:

A kormány bocsásson ki 15.500 milliárd forint közpénzt, és ezzel néhány év alatt visszavásárolná a bankrendszernél lévő 15.500 milliárd forintnyi állami hitellevelet, államkötvényt, és kincstárjegyet. A jelenlegi 5 %-ról 100 %-ra kellene felemelni a banki tartalékrátát. Ezzel elérhető, hogy az állami kibocsátású 15.500 milliárd forint szükségszerűen a bankrendszerhez kerüljön, és ne okozzon azzal inflációt, hogy elárasztja a termelő gazdaságot. Így a magyar államháztartás megszabadulna a jelenlegi 15.500 milliárd forintnyi adósságától. Megmaradna ennek a kamata, ami 2007-ben már 1100 milliárd Ft-ot tesz ki. Eltűnne a költségvetési hiány, adócsökkentés válna lehetővé, ami elősegítené az ország versenyképességének növelését, és több tízezer új munkahely teremtését.
Helyi elektronikus pénzt kell kibocsátani, a 2004. évi XXXV. tv. alapján, amit az EU ajánlások alapján hozott az országgyűlésünk. (MR-1 2008. szept.: Angliában már sok településen bocsátottak ki helyi pénzt.)
 
Korábban az MNB bocsátotta ki a pénzt. Ez nem hitelpénz volt és nem is kellett rá kamatot fizetni. Ez volt az aktív szabályozás kora.
Most azonban az MNB a jelentéseibe már beleírja, hogy átállt a passzív oldali pénzszabályozásra. Most már csak várja és figyeli, hogy a távolról, azaz külföldi országokból mennyi deviza érkezik Magyarországra befektetés, hitel, vagy spekuláció révén. Ezt a pénzt az MNB csak passzívan befogadja Annyit tesz, hogy a devizát forintra denominálja (forintruhába öltözteti), és a rendelkezésére álló monetáris eszközökkel, úgymint kamatszabályozással, kötvények kibocsátásával, sterilizációs műveletekkel és a tartalékráta megállapításával szabályozza a forgalomban lévő pénz mennyiségét.
Tehát az aktív szabályozás ingyen van, míg a passzív szabályozás már óriási kamatterhekkel jár!! További különbség, hogy többé nem az MNB határozza meg, hogy mennyi pénz álljon a termelő gazdaság rendelkezésére, hogy működni tudjon. Ez most már a külföldi beruházó bankok, befektető alapok, nemzetközi pénzintézetek, vagyis a nemzetközi pénzvilág kezében van. Megmondhatják, hogy melyik szektor működhet, melyiknek kell csődbe menni. Magyarország tehát lemondott saját nemzeti valutájáról.
 
- Az OECD jelentése a Bokros csomagról: ezzel a csomaggal a magyar kormányzat átcsoportosította a munkajövedelmeket a tőkének, de ez eltúlzott volt, és felesleges is. A Nemzetközi Valutaalap még 1995 őszén (több hónappal a Bokros csomag megszorításai után) már további bércsökkentést és áremelést sürgetett, s a privatizáció felgyorsítását követelte. A cserébe beígért javulás nem következett be.
 
- Az Új Magyarország Program, az Új egyensúly program, vagy az azt követő Új Magyarország Fejlesztési Terv dokumentumokból a Nemzetközi Valutaalap Magyarországra vonatkozó elképzelései köszönnek vissza. A Budapesti pénzügyi és politikai vezetők nem tudnak és nem akarnak nemet mondani az IMF ajánlásainak, követeléseinek.
 
- Az ingatlanok Magyarországon nagyon olcsók. Az ingatlanadó kivetése tovább gyorsítaná az eladási folyamatot.
 
- D.J.: A saját kibocsátású kamatmentes pénzünket az 1990-es években lecseréltük a külföldről beáramló hitelpénzre, és ezért évről évre növekvő kamatjáradékot kell fizetni.
- ÁSZ 2006. május 22-én közzétett jelentése szerinti adatok a 2000-2005 közötti hat évre, az államháztartás (központi költségvetés, az elkülönített állami alapok, a helyi önkormányzatok és a társadalombiztosítási alapok) adósságáról:
--- Adósság növekedése 6.072 milliárd Ft. (6.961 milliárdról 13.036 milliárd Ft-ra.)
--- A kamatkiadás 4.813 milliárd Ft, azaz az adósságnövekmény 82 %-a.
Ez az elképesztő méretű kamatteher épp a szociális és jóléti céloktól vonja el a pénzt. tehát nem a lakosság jóléte, túlzott fogyasztása és a reálbérek túlzottan gyors növekedése borította fel az egyensúlyt, hanem az, hogy a pénzpiac aránytalanul nagy profit- és kamatjövedelmet von ki az országból.
f. Drábik János:
(Új világrend c. könyve 371. o.):
A nemzeti vagyon értékét 1989-ben a Nemzetközi Valutaalap és a Világbank szakértői 120 milliárd dollárra becsülték. A privatizáció során magántulajdonba került, illetve megszűnt létezni a közvagyon 90 %-a, és mindössze 5,6 milliárd dollár ellenérték folyt be. De ezt az összeget sem kapta meg a magyar társadalom, mert az MNB, ahová ez a pénz befolyt, adósságszolgálat és kamatfizetés formájában átutalta a nyugati hitelezőknek.
Az MNB “Külső eladósodás és adósságkezelés Magyarországon” c. tanulmánya szerint:
“Az 1973-tól 1989-ig terjedő időszak egészét tekintve mintegy 1 milliárd dollár erőforrás bevonás az ezt többszörösen meghaladó, összesen 11 milliárd dollár halmozott kamatkiadással járt” Magyarország számára. A 11 milliárd dollár kamatfizetés mellett Magyarország adóssága 1990-ben elérte a 22 milliárd dollárt.
Jelenleg (2004) az adósság eléri az 56 milliárd dollárt, azaz 12.000 milliárd forintot.
Már a rendszerváltási időszakban is az adósság nagyobb hányada a kamatok halmozódásából és szakmai hibákra visszavezethető árfolyamveszteségekből adódott.
 
Hír Tv, 2008.07.03.: Magyarország bruttó államadóssága elérte a 105 milliárd eurót. Ez a 10 millió lakosra vetítve fejenként 2,5 millió Ft az adósságnak felel meg.
g. Drábik János:
(Orvellia c. könyvében):
- Ipari szövetkezeteket lehetnek szervezni. Példa lehet Spanyolországban, Baszk földön 1956 óta működő Mondragon ipari szövetkezetek, és ezek járulékos szervezetei. (Saját szövetkezeti bank, egyetem, stb.)
h. Varga István:
(D.J. Emberközpontú világrend könyvében.)
- A pénzügyi befektetés jövedelme után mindenki adózzon, ne csak a magánszemélye, hanem a pénzügyi vállalatok és intézmények is.
- Meg kell tiltatni a költségvetési hiányt meghaladó kötvénykibocsátást.
- Meg kell szüntetni a magánnyugdíj-pénztárak állami támogatását, és felül kell vizsgálni működésüket. A munkajövedelmeket a nemzetközi és a hazai pénzpiacokra áramoltatja. Ez fokozza a költségvetés egyensúlyát, és veszélyezteti a jövőbeni nyugdíjasok nyugdíját is.
- A külföldről visszahozott vagyon 10 %-os adója, és az eltitkolt jövedelmek ötévi részletben fizetett adóval történő legalizálása spekulációt okozhat.
- Magyarországon 768 olyan off-shore cég működik, amelyek csak formálisan léteznek, s csak könyvelési műveleteket végeznek, amelyek átlagosan csak 3 %-os nyereségadót fizetnek. Ezek a cégek is hozzájárulnak ahhoz, hogy a származékos pénzügyi termékek piacán naponta ezermilliárd nagyságrendű tételek mozognak ki-be az országból. Ezek, amelyek valójában elrontják Magyarország külkereskedelmi mérlegét.
- Az államkincstár ne csak számfejtse a nála vezetett ügyfélszámlákat (az önkormányzati, az állami tisztviselői és az intézményi járandóságokat), hanem maga végezze a pénzforgalmi utalásokat, és ezzel több tízmilliárd pénzforgalmi költség maradna köztulajdonban.
- Elektronikus pénz kibocsátása, likvid pénz fedezet nélkül, enyhítve pénzhiányt.
- Az elektronikus pénz regionális fizetőeszközként működhessen. (Az ENSZ a 2005. évet a mikro-finanszírozás évének nyilvánította, az ilyenek terjesztése végett.)
- Az Orosz földgázt ne nyugat-európai cégeken keresztül vásároljuk, 45-56 %-kal magasabb áron, hanem közvetlenül, olcsóbban. Az alacsony bányajáradékok miatt évi 60 milliárd forintról mond le az állam.
- Az eladott villamos-energia szektor számára már ne garantálja az állam a 10 %-os eszközarányos nyereséget a társaságoknak.
- A Paksi Atomerőmű áramát jelenleg az állam olcsón eladja, majd drágán visszavásárolja, kevert árformában. Paks egyedül elláthatná az államot és a lakossági fogyasztást a jelenlegi áramdíjszint egyharmadán.
- Magyarországon a pénzvilág, a pénzpiac, a nemzetközi pénzügyi közösség nem a vállalkozások kiszolgálásában, hanem az állam eladósításában, az adóslevelek gyarapításában, és a minél nagyobb jövedelemelszívásban érdekelt. Kivonultak a termelő gazdaság finanszírozásából, ezért Magyarországon szinte minden saját fejlesztésű végtermék előállítása megszűnt.
i. Síklaki István:
(D.J. Az emberközpontú világrend c. könyvében):
- Síklaki István adósság elengedési forgatókönyve, és az azt követő “Fehér program” a gazdasági fordulat sikeréhez:
Lásd: 314-324. o. Idézését terjedelmi okból mellékelem.
- A magyar társadalom nem tud tovább hátrálni, mert biológiai és társadalmi reprodukciója került veszélybe. Szükség van a népi alkotmányozásra, az 5 %-os választási küszöb eltörlésére, a kopogtató cédula gyűjtés eltörlésére. (Az 5 %-os küszöb miatt nem létezik valódi plurális demokrácia.)
j. Csath Magdolna:
(2008, tv):
- Kapitalizmus modellek:
---- Globális szabad-verseny. A multinacionális cégek eldorádója.
---- Angolszász, klasszikus liberális, szabad-versenyes.
---- Jóléti kapitalizmus. Európai kontinentális. (Francia, Német)
---- Államkapitalizmus. Ázsiai, állami részvétellel. (Szerintem ez lenne a legjobb nekünk. Magyarországot fejlesszük a legjobb élőhellyé. Külföldről szerezzünk meg mindenhez a legjobb tudást. Család a legfontosabb. A társadalmi tőke erre épül. Minden állampolgár véleményét meg kell hallgatni.)
- A kormány vegyen részt az EU stratégiák kialakításában, ne csak kövessük azt.
- Ha a jelenlegi úton megyünk, akkor minden 1 hónap később 1 év veszteséget jelent.
- Kis- középvállalkozások erősítendők.
- Korrupció visszaszorítandók.
- Intézmények hatékonyan működjenek.
- Szaporodjunk. Jönne új multi munkahely, de már nincs nálunk jó munkaerő!!
(A szingli csak a multinak jó: pénzét bankba rakja, vagy nála költi el, mobilisabb, mint a családos, dolgozik szakadásig.)
- Ha a globalista világ rossz irányba megy, akkor nem muszáj alkalmazkodni. Legyen magyar út. Ha mégis alkalmazkodunk, akkor Finn, Lengyel módra alkalmazkodjunk. A nyugati civilizáció hanyatlik, zsákutcás. Ehhez alkalmazkodjunk?
- Az új civilizációk a régi tagadásával jönnek létre. Most a globalizáció tagadása következik. Úgy kell túlélnünk, hogy a romokon újrakezdésnél előnyben legyünk.
- Ázsia csak látszólag fogadja el a globalizmust. Nemzeti célokat követnek: Országépítés, oktatásfejlesztés. Kínában már 400 millió módos ember van.
k. Csath Magdolna:
Kiút a globalizációs zsákutcából c. könyv:
Az állam vállaljon aktív szerepet az iparpolitika és a gazdaságpolitika kialakításában:
- Szektorok, vállalattípusok, földrajzi egységek gondjaival törődjön.
- A vállalkozó szellem erősítése. Ennek anyagi megalapozása.
- A környezet kreatív szemléletű védelme.
- Az emberek fejlesztése.
l. Csath Magdolna:
  Kiút a globalizációs zsákutcából c. könyv 180-258. o.:
 
Merre menjünk?
 
- Családtámogató adórendszer. Családi adózás.
- Segítség a szegénységből való kilábaláshoz: Kedvező lakáshitelek, az önkormányzati lakáshoz jutásnál előny a gyermekes családoknak, a házasságban élőknek. A tanulás támogatása.
- A család jobb megbecsülése: Erősen progresszív adózás, a család rovására is menő pénzhajhászás visszafogására. A munkáltatók felé olyan adórendszer, hogy a gyerekes anyákat szívesen foglalkoztassák.
- Önzés helyett együttműködés. Nevelés e felé tereljen. Média is.
- Individualizmus helyett a közösségi értékekre nevelés. Nőne a bizalom egymás iránt. Csökkenne a válások száma.
- Nevelés: család fontossága, gyerek fontossága, szeretet, családalapítás. A gátlástalan gazdagodás elvetése, a kizsákmányolás elítélése. Az egyéni szabadság és a közérdek összhangja. Nemzeti érzés, lokálpatriotizmus, közös célok. Alkotó munka fontossága. A gyerekeket önfegyelemre, becsületességre, tisztelettudásra neveljük. Olyan média kell, amelyik az értékeket közvetíti, az együttérzést, a becsületességet, az együttműködést, a párkapcsolatokban az együvé tartozást és a becsületességet, a szeretetet a szexualitás reklámozása helyett, a lélek fontosságát. Feladata még a magasabb igazságok spirituális tudatosítása.
- A köz vagyonának megbecsülése: Erőforrásaink, természeti kincseink, környezetünk kímélése.
- Média átalakítása: Etikailag szennyezett környezetet csinálnak. Globális kulturálatlanság, lekicsinylik a felnőttek értékrendjét, ósdinak minősítik a régi értékeket. Sugallják a rossz mintákat: brutalitás, kegyetlenség, érzéketlenség mások iránt, individualizmus, közönyösség, érdektelenség, erőszakosság, bűnözési technikák, agresszivitás.
Fogyasztóvédelmi törvényekkel büntetni kell. Feleljenek az általuk okozott kárért.
Nevelésre, felvilágosításra van szükség. “Dobd ki a TV-det, olvass és gondolkozz” mozgalom kellene.
- Tragikus fogyásunk megállítandó.
- A politikai jogokhoz kellenek: gazdasági jogok és társadalmi jogok is: Tisztességes bérek, munkahelyek, tanuláshoz jog és lehetőség, egészségmegóvás.
- Ha csak a GDP növelést hajszoljuk, és ezt a multikra építve, akkor az a humán tőke kizsigereléséhez, leépüléséhez vezet.
- A külföldi cégek jobban járuljanak hozzá a költségvetés bevételeihez.
- Növelni kell a hazai kis-és középvállalkozások fejlődési lehetőségeit.
- Az emberi egészség megóvása fontos.
- Az egyének tudásának, képzettségének folyamatos növelése.
- Önépítkezés: Szellemi, anyagi, és erkölcsi.
- Pénzreform, a bankok szerepének csökkentése: Részben az állami adósság-elengedés forszírozása. Fő feladat: Pénzkibocsátó a kormány (MNB, vagy ÁFB) legyen, ezzel kamatmentes, vagy alacsony kamatozású hitelt nyújtva fejlesztési programokhoz, munkahelyteremtésre, infrastruktúra építésre, kutatás-fejlesztésre. (Esetleg: egészségügyre, oktatásra.) Így: nem kellene újabb hiteleket felvenni, és ki lehetne termelni a korábbi hitelek törlesztését. A gazdaságot nem kellene átengedni a nemzetközi pénzvilág irányításának, ami csak a rombolást, szegényítést szolgálja. A helyi takarékszövetkezetek és kisbankok is szolgálhatnák a fejlesztést.
 
- Lokalizáció, a globalizáció helyett:
Példa erre az élelmiszeripar, a táplálkozás és a falu szerepe vonatkozásában:
Globalizáció:	Lokalizáció:	
Falu-város ellentét.	Falu- és város együttműködése.	
Hosszú szállítási utak, környezetszennyezéssel.	Rövidtávú, környezetbarát szállítás.	
Élelmiszeripar lényege: import, export.	Helyi élelmiszeripar, termelés és fogyasztás.	
Kevés nagypiaci szereplő (koncentráció.)	Élettér sok hazai szereplőnek, családi vállalkozásnak.	
A falu elnéptelenedése.	Élettel teli, fejlődő falvak.	
Monokultúrák.	Biológiai sokszínűség.	
Tömeges vegyszerezés.	Organikus, fenntartható mezőgazdaság.	
Biotechnológiák használata.	Ősi, átörökített tudás és tapasztalatok alkalmazása.	
Feldolgozott, adalékanyaggal és tartósítószerrel hosszabb időre tartósított élelmiszerek.	Friss élelmiszerek.	
Gyári élelmiszer.	Élelmiszer közvetlenül a földről, a termelőtől a fogyasztóhoz.	
Hiper/szupermarketek.	Helyi piacok, kiskereskedők.	
Specializált tudás, részterületek ismerete.	Általános tudás, átfogó rendszerszemlélet és ismeret.	
Reklámmal felkeltett kereslet.	Valós szükségletek kielégítése.	
Mcdonaldizáció és burgerizáció.	Helyi sajátosságok a fogyasztásban.	
Gyorsétkezés.	Lassú étkezés.	
Függőség.	Önállóság, önbizalom, az állandó önépítés, fejlődés lehetősége.	
Társadalmi polarizáció.	Társadalmi kohézió: összetartás.	
Az ember vásárlóerővé degradálva.	Az ember polgár.	

- A lokalizáció feltétele a mezőgazdaság talpra-állítása. Eredménye: a falusi lakosság megtartása, a nemzet jövője érdekében. Versenyelőnyünk van: jó talaj, éghajlat. Földtulajdon maradjon hazai. Családi gazdaságra kell alapozni. A gazdálkodás megbecsültsége fokozódjon. A termelők csináljanak élelmiszeripart, vertikális láncokat. Élelmiszer exportőrré kell válnunk.
- A lokalizáció feladata: helyi tudás hasznosítása, helyi sokszínűség megőrzése, helyi erőforrások hasznosítása. Családi gazdaságok kellenek, és helyi kis- közép vállalkozások.
- A globalizáció megfékezendő az államok többoldalú szerződéseivel.
- A politika szintjén is el kell távolodni a globalizációtól. A lokalizáció kevesebbe kerülne, mint a globalizáció. (Multik adókedvezményei, támogatásai, stb.)
- A lokalizáció nem egyenlő az önellátással. Csak amit érdemes helyben termelni. Többi az tisztességes kereskedéssel beszerezhető. Helyi munkaerőt foglalkoztat. Nem zsarolja ki monokultúrával a talajt, a környezetet.
 
- A nagy-városok léte káros:
--- Nem a valódi kultúra központjai.
--- A falura nem a szűklátókörűség és az előítéletek jellemzőek.
--- A vidékinek ne legyen kisebbrendűség érzése.
--- Az emberi civilizációnak nem feltétele a városiasodás.
--- A falvak elhanyagolása, a nagyvárosokba telepítés eredménye. Bankok, Mexikó City, Bombay, Jakarta, Lagos: Nyomornegyedek, munkanélküliség, hontalanság, drog, nyomor. Az egészséges társadalom szétrombolódik.
USA-ban évente kb. 35 ezer farm szűnik meg. Ez rossz modell.
--- A városok nagyon erőforrás igényes képződmények.
	- Drága infrastruktúra.
	- Rengeteg hulladék.
	- Légkondicionálás.
	- Energiapocsékolás.
	- Sok importot igényel.
	- Monokultúrás fogyasztás.
	- Mesterséges hiányok.
	- Munkanélküliség.
	- Etnikai konfliktusok.
 
- Nemzeti és nemzetközi szinten korlátozandó az óriáscégek hatalma.
- Oktatásban a helyi kultúra szerepe nőjön, a kozmopolita monokultúrával szemben.
- Állami támogatás ne a globális cégeknek, hanem a helyieknek. A lokalizáció olcsóbb lenne.
- A globalizáció a közúti szállítást preferálja, ami drága. (Autópálya, üzemanyag, szennyezés.) Helyette vasút, és vízi szállítás.
- Nagy energia beruházások helyett lokális kisebbek.
- Mezőgazdasági támogatást főleg a nagy cégek szereznek meg. Ők monokultúrával termelnek. Helyette a kicsit kell támogatni, így lesz friss, helyi termék, biológiai sokszínűség, biogazdálkodás.
- Bevásárlóközpontok helyett kisboltok, piacok.
- Televíziózásban a monokultúra, a kozmopolita kultúra helyett a helyi kultúrák közvetítése.
- Centralizált kórházak helyett kis klinikák.
- Demokrácia helyi fórumai kellenek. Elgondolások megvitatása.
- A tőke szabad áramlása a multiknak kedvez. Profitjukat, költségeiket, beruházásaikat mozgatják. Ezzel a nemzeteket kiszolgáltatottá tették, akik versengenek kegyeikért. (Ld. letelepedési támogatás a Hankok Gumigyárnak, a Mercédesznek, stb.) A kiscégeknek nincs esélyük.
- A liberalizált piac a nagy cégeknek jó. A hazai piac védendő. Utóbbi nem sértené a helyi kultúrát, a hazai munkahelyeket, és erőforrásokat.
- Az adórendszert a kis cégek javára kell változtatni. A környezetszennyezés, az erőforrás felélés beépítendő az adózásba. A nagy szállítási igény is.
- Az élelmiszeripari szigorú szabályozás nem érvényesítendő a helyi kisgazdaságokra.
- A földet nem engedhetjük át a nagyvállalatoknak. (Közösségeink felbomlanak, munkanélküliség, elvándorlás, monokultúra lesz.
- Az újgyarmatosítás, a szabad-kereskedelem, a globalizáció a szegény országokat arra kényszeríti, hogy a legjobb földjeiken exportra termeljenek, monokultúrában, a helyi fogyasztás helyett.
- Paci liberalizáció helyett a helyi piacok és erőforrások védelme.
- A nyugati monokultúrás oktatás helyett a helyi nyelvek, értékek, a nemzeti múlt, a nemzeti értékek és emlékek oktatása.
- Decentralizált, emberközpontú egészségügy.
- A parasztgazdaságok megbecsülése.
- Helyi közösségek erősítése. Helyi dalok, nyelv, ételek, stb.
- A Globalizáció a fentieket akarja szétverni, és ezzel gyökértelen fogyasztógépekké változtat bennünket.
- Helyi, közösségi bankokat, kölcsönalapokat kell létrehozni. (Olcsó. Helyi munkahely teremtő beruházások.)
- “Vásárolj helyi terméket” kampányok. McDonalds, stb. ellen helyi megmozdulások.
- Közösségi (helyi) pénz teremtése.
- Helyi eszközbankok létrehozása, nagy értékű eszközökből. (Kölcsönző.)
- Közvetlen kapcsolat a termelők és a vevők között. (Farmerpiacok a városokban, stb.)
- Ökofaluk. Együttműködő és nem versenyző termelők.
- Oktatás lokalizálása: Helyi mesterségek, eljárások oktatása. Specializáció helyett széleskörű tudás.
- Az emberek újra örülhessenek, közösségekhez tartozzanak, kötődjenek. Szellemi felébredés kell.
- Helyi értékek, értékrend, életmód, hagyományok védelme.
- Sok civil szervezet kell, NGO formában. Vitafórum, tanító, felvilágosító, aktivizáló, civilek anyagi támogatásával.
m. Botos Katalin:
Echo Tv., 2008. 10. 28.: Bajaink egyik oka: A rendszerváltás óta sok rossz beruházást valósítottak meg a vállalkozások. A korrupció átsző mindent. (Külföldiek felmérése szerint csak 10 % a tiszta ügylet.)
Magyarország költségvetési deficitje 3 %. De másoknál is van ilyen. Magyarország eladósodottsága a GDP 66 %-a. De másoknál is van ilyen, és ennyi az EU átlag. Szerinte mindez nálunk azért problémás, mert már nincs az adósságunk mögött állami vagyon fedezet, ezért nincs bizalom a hitelezőkben, így drágán adják a pénzüket (magas kamatra, illetve magas államkötvény hozam mellett). 2008. októberében már annyira kevés a költségvetésünk pénzforrása, hogy az államcsőd elkerülése végett IMF kölcsönt kellett felvennünk!
n. Síklaky István elemzése, ajánlásai:
A./ Leleplező, 2008/1. című könyvújságból vett Síklaky gondolatok:
 
1.1. Pártjaink alávetették társadalmunk érdekeit a nemzetközi pénzhatalom érdekeinek.
Az EU-ban, (amíg létezik, illetve amíg gyökeresen meg nem változik), jogilag is megszűnt a lehetősége, hogy egy patrióta többségű országgyűlést válasszunk, amely a hazai gazdaság, országunk, állampolgáraink érdekét szolgálná.
A nyugatiak a Kínába telepített üzemekben minden iparcikket olcsóbban tudnak előállítani, mint a magyarországi üzemek. A nyugatiak Algériában minden élelmiszert olcsóbban tudnak megtermelni, mint a magyar termelők. Ezek miatt a szupermarketeinkben minden nagyon olcsó, de mindenki munkanélküli lesz, és a munkabíró emberek felkerekedhetnek, hogy egy olyan országot találjanak, ahol munkaerő kereslet van. De hol van? És mi lesz a kiüresedett Magyarországból?
A mai világrend is össze fog omlani: Alapjai.
- A kamatozó magánpénzrendszer. Háromszáz éve tervszerűen nyomul.
- A magánvagyonok és jövedelmek korlátlanul növekedhetnek. Erre alapozva csinálja meg a világhatalmat. Emiatt megkezdődött a világ-polgárháború. Ha ez sikertelen lenne, akkor a természetpusztítás fogja ellehetetleníteni ezt a világrendszert.
 
1.2. A jelenlegi világrend összeomlás két forgatókönyve:
- Optimista: Terjed az antiglobalista világmozgalom. Alternatív világrend koncepciók jelennek meg. Az aktív tömegek elsöprik a háttérhatalmat, és létrehozzák a szuverén államok kooperációját, az önszerveződő, a természettel is harmóniában élő emberiséget.
- Pesszimista: A világ-polgárháború (a terrorizmus elleni háború) eszkalálódik, amíg mindkét oldal beveti az atomfegyvert is, és az összeomlás a nagy világégés keretében megy végbe. A túlélők feladata lesz egy fenntartható világrend kialakítása.
 
1.3 Magyarország sorsa:
- Ha a világrend-váltás elhúzódik, vagy a magyarok nem váltják le a jelenlegi politikai osztályt, akkor a nemzethalál a sorsa. A jelenlegi “jobboldal” és “baloldal” a nemzetközi pénzhatalom szolgálatában áll. Marakodásuk felszínes látszat.
 
1.4. Kiút:
Ki kell venni a hatalmat a mai pártok kezéből. Most csak a népuralom látszata van, de valójában a háttérhatalmat szolgálják.
 
1.5. A háttérhatalom két fő eszköze:
- Tömegtájékoztatás, és a tömegszórakoztatás. (tv, mozi, újságok, rádió)
- Pártok pénzelése. A választásokat, a megélhetési politikusokat a háttérhatalom finanszírozza. Így a közhatalmi döntések lényegében egybeesnek a háttérhatalom döntéseivel. Ha mégsem, akkor jön a puccs, a politikai gyilkosságok.
 
1.6. Feladat:
- A háttérhatalomtól a civilek vegyék át az irányítást: Társadalmi jelölőbizottságok kellenek a helybeli civil szervezetek aktivistáiból. Ezek ismerjék meg Síklaki István: “Jóléti gazdaság a Szent Korona országában” című kiadványt. Kérjenek fel független képviselőjelöltnek helyi hiteles embert. Kössenek vele becsületszerződést, melyben vállalja, hogy csak a valódi rendszerváltás irányába ható döntéseket támogatja, a jelölőbizottság pedig ajánlószelvényt gyűjt, felvilágosít, és kampányol neki, és ha a képviselő megszegi a szerződést, akkor lemond mandátumáról. Ez megkerüli az 5 % küszöböt. Nem vész el az 5% alatti szavazat, és a töredékszavazatok. A független képviselők frakciót alakíthatnak.
A magyar vidék megmentendő: Ld. a hivatkozott kiadványt.
A gazdaságfejlesztés alaprétegei: a kis- és középvállalkozások és a gazdák. A munkahelyek többségét is ők teremtik. Nem kellenek a külföldi tőkések, mert ők az eredményt úgyis kiviszik. A hazai újgazdagokra sem lehet számítani, mert ők a tőkéjüket jobbára a pénzpiacon kamatoztatják, kevésbé a hozzáértést, szorgalmat, önmérsékletet igénylő termelésben.
A liberális kicsi és passzív állam helyett: a népet szolgáló közhatalomnak kell szerveznie, irányítania a változásokat, gazdaságot, megteremteni a fejlődés alapját, tehát nem adóprés és külföldi hitelek által. Mivel nincs idő, és hazai tőke, hogy felnőjön egy fejlett hazai nagyüzemi hálózat ezért kell az államnak szervezni, és induló tőkével ellátni az új nagyüzemeket, támaszkodva a lerombolt nagyüzemeinkből kiszorított, még munkaképes szakemberekre, akik kinevelhetnék utódjaiknak a fiatalokat. Társadalmi ellenőrzés alatt kell hagyni, illetve visszavenni a stratégiai vállalatokat. (Energetika, tömegközlekedés, vízellátás, hírközlés, stb.) A természetes társadalom tulajdonrendszerét kell létrehozni.
Az ésszerűen kiváltható import szűnjék meg.
Az eladósodás és a munkanélküliség ezekkel megszüntethető.
Mezőgazdaságban termékpálya szövetkezetek kellenek, rendszerszemlélettel, teljes vertikummal, termelői-tulajdonosi érdekeltségi struktúrával.
 
B./ Síklaky István: “Létbiztonság és Harmónia” c. könyve:
 
Kellenek a következők:
Lokálpatriotizmus, patrióta közhatalom, munka központú kultúra, gazdasági szuverenitás, önfenntartó kistáj-szövetkezet, az alapanyag termelők tulajdonlása a vertikumban, a föld közhatalmi tulajdonlása, az alkotó vállalkozók védelme, munkástulajdonlás gyáreladási szándék esetére, közművek közüzemben tartása, teljesítmény elvű elosztás, spekuláció visszaszorítása, munkahely védelmi törvény, új földvédelmi törvény, közélet megtisztítási törvény, foki gazdálkodás, a közvetlen demokrácia rendszere, zöld energiastratégia, alkotmány helyreállítás, magor mozgalom, másfajta EU integráció. Az önrendelkezést vissza kell szerezni. A szülőföldön kell boldogulni.
o. Összefogás a Fennmaradásért Mozgalom:
(2000-ben alakult.) (Leleplező, 2008/1)
 
Célok, teendők:
 
- Gyökeres, valódi rendszerváltozás, az alkotmányos jogfolytonosság, jogállamiság helyreállítása.
- Új választási törvény, két kamarás országgyűlés, visszahívható képviselőkkel. Szerződést kell kötni a képviselővel, hogy ha eltér attól a programtól, amivel megválasztották, akkor visszahívhassák választói, és ez alapján ő köteles visszaadni mandátumát.
- Az önkormányzati és az országgyűlési képviselők létszáma csökkentendő.
- Semlegesség, függetlenség. A NATO és az EU a világgyarmatosítás eszköze. Bennük a gazdaság, a pénzrendszer, a jogrendszer, a demokratikus intézmények mind a nemzetközi pénzhatalom, a multik kezébe kerül, és a tőke szabad áramlását segíti. Az EU arról szól, hogy a multiknak odaadjunk mindent, rabszolgává tegyük hazánkat. A NATO helyett világméretű leszerelés kellene, betiltani a fegyverkereskedelmet, és csak egy ENSZ békefenntartó nemzetközi haderő kell.
- Végveszélybe került 2006 óta a biológiai reprodukálódásunk, a versenyképes munkaerő reprodukálása.
- A magánpénzrendszer lehetővé teszi, hogy az ország megtermelt jövedelme zömmel elhagyja az országot. Az eladósodás és az adósságszolgálat egyre nő. Az adósság átütemezendő.
 
- A média 90 %-a kárt okozó. Megsértik:
--- Az Alkotmány 61. § (1) bekezdését: a szabad vélemény-nyilvánítás jogát.
Nem adnak lehetőséget a médiában, hogy a lényegről beszéljenek hiteles civil emberek.
--- A médiatörvény 4. § (1) bekezdését, mely szerint: A közérdeklődésre számot tartó hazai és külföldi eseményekről, vitatott kérdésekről a tájékoztatásnak sokoldalúnak, tényszerűnek, időszerűnek, tárgyilagosnak és kiegyensúlyozottnak kell lennie.
Ilyen területek: Függetlenségünk, jövőnk, stb.
--- A Btk. 211. § a, e. pontjai szerint: A tájékoztatási kötelezettség elmulasztása 3 évig terjedő
szabadságvesztés büntetéssel fenyegetett.
 
- Mivel a hiteles informálás nem valósul meg, ezért nincs igazi demokrácia.
- A kereskedelmi televíziók különösen hozzájárulnak a társadalom szellemi, lelki, erkölcsi, érzelmi rombolásához, az erőszakosság és a negatív érzelmek kialakításához. Pl.: Barátok közt, Jóban rosszban, kibeszélő show-k. Céljuk a globalizáció és a multi-kulti népszerűsítése, kritika nélküli elfogadtatása, a nemzeti kulturális értékek, hagyományok és a hazaszeretet elfeledtetése, a pénzhatalom szolgálatával a világállam megteremtése.
 
Stratégiájuk:
- Félrevezetés, elhallgatás.
- A társadalom atomizálása, az egyéni érdek túlhangsúlyozása, és a közösségi érdek fölé helyezése.
- A multik, a bevásárlóközpontok népszerűsítése, a hazai vállalkozások és termékek ellenében.
- A társadalmi politikai passzivitás “optimális” szinten tartása, a megosztás és gyűlölet fenntartása.
- A tudatlanság és műveletlenség általánossá tétele, az egyéni és társadalmi zavarodottság létrehozása.
- Az egzisztenciális és fizikai félelemben tartás, az emberi érzelmek és indulatok gerjesztése.
- A társadalom szellemi és erkölcsi megerőszakolása, a krisztusi értékrend aláásása.
 
- Kellene egy pártoktól független, hiteles, értékteremtő magyar televízió, amely kialakíthatná az egészséges nemzeti öntudattal rendelkező, tudatosan cselekvő, értelmes társadalmat, az egészben maradt emberek sokaságát, a tájékoztatás szabadságának megvalósulását, a valódi demokráciát, a tisztább közéletet, az életminőség javulását, országunk jobbá tételét, és mindannyiunk boldogulásának elősegítését.
p. Demján Sándor:
(Leleplező, 2008/1)
 
- 10-15 éven belül Európa legszegényebb országa leszünk.
- Ki vagyunk szolgáltatva néhány nagy pénzügyi és befektetési alapnak. Ha a hitelezőinknek nincs elég pénze valamire, vagy a világon rossz lesz a likviditási helyzet, akkor a magyar államkötvényeket beválthatja, és akkor rendkívül nehéz és bizonytalan helyzet adódhat itthon.
- Szlovákiában az átlagkereset vásárlóértéke 50 %-kal magasabb mint Magyarországon.
- “A magyar az egy olyan nép, amelyik a múltjában azt dicsőíti, ami nem volt, a jelenében azzal elégedett, ami nincs, és a jövőben abban hisz, ami nem lesz.”
- A magyar nép nem érti a piacgazdaságot, hogy nem fog rajtunk segíteni az unió, hiszen csak 10 %-át adta a felzárkóztatási alapban annak, amit egy görög vagy spanyol kapott. Az unió érdeke csak az, hogy kevesebb muzulmán legyen, kevesebb fekete, tehát európaiakkal gyarapodjon, mert ő nem szaporodik. … Innen viszi el a munkaerőt. … Adott egy lehetőség: politikai konszenzus és nagykoalíció.
- Magyarországot az húzza le, hogy a 3 millió bejelentett alkalmazott és a 800 ezer önfoglalkoztató 40 %-a állami és önkormányzati alkalmazott.
- Az értelmiségieknek és a tudománynak nem jön át a hangja.
 
- Kivezető út:
--- Adósságcsökkentés.
--- Az emberek személyi jövedelmének növelése, abból, hogy ha csökken az adósságszolgálat, akkor csökkenteni kell a személyi keresetek adóterhét.
--- A vállalkozások, és a külföld számára kell egy 10 éves hosszú távú kitekintés, hogyan alakulnak a magyar adók. Ez ma bizonytalan. Mint felnövekvő, feljövő országnak szükségünk van a tőkebeáramlásra. Ezt elveszítettük.
--- A dolgozókat elrontotta a kádár rendszer. Már nem vagyunk dolgosak. Nem tiszteljük a fizikai munkát. A termelésben 500 ezer ember van, és mindegyikük 19 fő nem termelőt tart el. A termelők állítják elő az új értéket.
--- A változni és változtatni kényszere van. Ehhez társadalmi konszenzus kell. Ld.: Ír, Finn példát. Ld.: a “Gazdasági és Szociális Tanács”, melynek egyik alapítója Vízi E. Szilveszter.
q. Morvai Krisztina:
(Leleplező, 2008/1)
 
- Emberközpontú gazdaság kell, nem profitközpontú.
- A politikai elitről: Óvakodnék attól, hogy beleessünk abba a csapdába, hogy mind egykutya.
- A nemzeti érzelmű civil Magyarországnak kontrollt és külső tanácsadó testületet kell megvalósítania a fid- esz számára, addig is, amíg hatalomra jut, és utána is.
- Globalizáció helyett lokalizáció kell. ld.: Csath Magdolna, Bogár László.
- Kis-közép vállalkozások előnybe részesítése a multik és a külföldiek kárára.
- Az emberek szívük mélyén a Budaházyktól, meg a Toroczkaiktól várják a megoldást. Harc kell, de nem az, hogy szétlövessük magunkat, meg a gyermekeinket a semmiért, mert ezek (a hatalom) úgyis túlerőben van.
- Nagyon szeretem a Kossuth téri mozgalmat.
- Abnormális állapotok között nem lehet normálisan kommunikálni. (Ezért fogalmazok keményen, indulatosan.)
- Saját hazánkban mintha menekültként élnénk. Nincs ráhatásunk arra, ami történik.
- Nagyon fontos hogy összekapcsolódjunk a nemzeti radikálisoktól a polgári gondolkodásúakon át a jó értelemben vett olyan baloldali emberekig, akik emberközpontú gondolkodásúak.
- Az igazi választóvonal ott van, hogy valaki szereti a hazáját, vagy közömbös iránta, vagy utálja.
r. A globalizáció csapdája c. könyv:
 (321-335. o.):
 
- Korlátozandók a pénzügyi piacok szereplőinek a politikai hatalma.
- A devizakereskedelemre és a külföldi hitelekre kivetett forgalmi adó kellene. Ezzel letörhetnék a pénzkereskedők követeléseit.
- Az államok ahelyett, hogy a túl magas kamatokkal gátolnák a beruházásokat és a nem is fenyegető infláció ellen harcolnának, ismét alacsony kamatra adott jegybanki hitelekkel kellene támogatni a vállalkozói szabadságot, és ezzel nagyobb fokú növekedést és nagyobb mértékű foglalkoztatást érnének el.
- Ökológiai adóreform kellene, amely megdrágítaná a természeti erőforrások felhasználását, a munkaerőt viszont a (szociális) járulékok csökkentése révén felértékelné. Így megakadályozható az ökológiai rablógazdálkodás, amely a következő nemzedékektől veszi el az esélyt.
- Az oktatási rendszereket bővíteni kell.
- Több munkahelyet kell teremteni, például állami beruházásokkal is.
- A vagyonosok kamatnyereségeit meg kell adóztatni.
- A luxuscikkekre magas többletérték-adót kell kivetni. (áfa.)
- A szabad világkereskedelem visszaszorítása lehet, hogy éppen az USA-ból fog kiindulni, mert az amerikai jóléti állam romjaiban hever, és polgárainak nem nyújt védelmet a világpiaci érkező válsághullámokkal szemben.
- Európából olyan politikai uniót kell csinálni, amelyet a közös valuta köt össze. Európai szintű adó és pénzügyi politika kell. Egyszerű pénzügyi szubvenciós rendszer kell. Elkerülendő a társadalmi önpusztítás amerikai-brit útja. Szociális stabilitás, ökológiai megmaradás és állami szuverenitás kell. Bürokraták leépítendők.
- Jacques Chirak francia államelnök is követelte, hogy a globalizációs folyamat ellenőrizhetővé váljon.
- Umberto Agnelli a Fiat korábbi elnöke figyelmeztetett, hogy ha a világpiachoz való alkalmazkodás társadalmi költségei vállalhatatlanokká válnak, akkor a különböző államokban ismét az erődítmény mentalitás fog kialakulni.
- Az olyan reformperspektíva, amely csupán az államhatárokig terjed, a transznacionális gazdaság korában már nem valódi perspektíva. Határokon átívelő kell!
Ezt a liberálisoknak is támogatniuk kellene, mert a bűnözés az állam nélküli európai piac táptalaján tovább erősödik.
A zöldeknek úgyszintén: Ha a választók többsége rettegésben él, hogy saját maga is hamarosan átkerülhet a vesztesek oldalára, akkor bizony az ökológiai reformprogramoknak nincs már esélyük.
- Ethan Kapstein a washingtoni Külügyi Kapcsolatok Tanácsának igazgatója, 1996-ban: “A világ makacsul halad az igazán tragikus pillanatok egyike felé, amely a jövő történészeit mindenféle kérdések feltevésére készteti majd. Miért nem lépett valaki még időben? Miért nem vették észre a gazdasági és politikai elitek, hogy milyen mélyreható változásokat idézett elő a gazdasági és műszaki fejlődés? És mi tartotta vissza őket attól, hogy megtegyék a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy megakadályozzák a társadalom globális válságát?”
 
- Két út áll előttünk a változtatásra: Demokratikus, vagy totalitárius.
- Feladatok, hogy ne a 20-80 % társadalma valósuljon meg:
--- Demokratizált és cselekvőképes EU.
--- A polgári társadalom erősítése és európaizálása.
--- Európai Valutaunió.
--- Az Európai Unió törvénykezésének kiterjesztése az adórendszerre.
--- Forgalmi adó kivetése a devizakereskedelemre (a Tobin-féle adó) és a nem európai bankoknak adott euró-hitelekre.
--- Szociális és ökológiai minimális normák előírása a világkereskedelemben.
--- Egész Európára vonatkozó ökológiai adóreform.
--- Európai luxusadó bevezetése.
--- Európai szakszervezetek. (nemzetközi összefogás.)
--- Szociális hálót nem biztosító dereguláció leállítása.
s. Tőkés társaságok világuralma c. könyv:
f/a. Mottó:
- John Maynard Keynes: “Azokkal szimpatizálok, akik minimalizálnák, s nem azokkal, akik maximalizálnák a nemzetek közötti gazdasági összefonódásokat. Eszmék, tudás, művészet, vendégszeretet, utazás - ezek azok a dolgok, amelyeknek természetük szerint nemzetközieknek kell lenniük. De a javakat hazai keretek között állítsák elő, amikor az úgy természetes és ésszerű. És mindenek fölött a pénzügy legyen elsődlegesen nemzeti jellegű.”
- Herman Daly és ifj. John Cobb: “A politikai közösség nem lehet egészséges, ha nem tudja gazdasági életét megfelelő eszközökkel szabályozni.”
 
f/b. A teendők:
- Ökológiai forradalom.
- Erős helyi közösségek.
- Média kivonása az üzlet alól.
- Tudatunk megváltoztatása.
- Lokális gazdaságok, globális tudat. “Gondolkodj globálisan, cselekedj lokálisan.”
- Vezérelvek:
--- Környezeti fenntarthatóság elve.
--- A gazdasági igazságosság elve.
--- A biológiai és kulturális változatosság (diverzitás) elve.
--- Az emberek szuverenitásának elve.
--- A belső felelősség elve.
--- A közös örökség elve.
Ezeknek elsőbbséget kell adni az egyén, a vállalat, és a kormányok jogaival szemben is.
 
- Sokszínű, egymásba ágyazott gazdaságokból álló rendszer kell. Integrált, önfenntartó, önirányító politikai, gazdasági, ökológiai közösségek kellenek.
- Szubszidiaritás: hatáskör és felelősség a legkisebb, leghelyibb egységé legyen.
- Kereskedelmi tevékenység csökkentése, és a helyi önfenntartás növelése. Helyi termékek, erőforrások igénybevétele.
- Országhatárok újra rajzolása: A túl bonyolulttá vált államok szétdarabolására most is vannak törekvések: Kanada, USA, stb.
- Tudás monopolizálása helyett az információk cseréje.
- A globalizált fogyasztói kultúra helyett a kulturális változatosság.
- A siker fokmérője ne a pénz legyen, hanem a társadalom egészének működőképessége.
- A nemzetközi verseny kikényszerítése helyett a helyi szükségletek kielégítése.
- A fogyasztás társadalmi és környezeti költségeit senki ne háríthassa más csoportokra.
 
- Az ember érdekében:
--- A szuverenitás csakis az ember sajátja.
--- A tőkés társaságok nem rendelkeznek természetes vagy elidegeníthetetlen jogokkal.
--- A probléma maga a rendszer.
--- Az ökológiai forradalom eszmék és nem fegyverek forradalma.
 
- Jó minőségű élet:
--- Anyagi örömök hajszolásával rontjuk életminőségünket. Az életminőséget a fogyasztás mennyisége fölé kell helyezni.
--- Gondoskodó családok és közösségek kellenek.
--- A fenntarthatóan élők újra-fejlesztése: Gyaloglás, kerékpározás, tömegközlekedés. Autópályák és bevásárlóközpontok helyett tömegközlekedés és piacok. Divathóbortok, haszontalan szerkentyűk, és élelmiszerek elvetése. Ne dolgozzunk ezek végett.
--- Túlfogyasztás helyett fenntartás: Tömegközlekedés, kerékpár. Gabonaneműekből zöldségekből, kevés hússal táplálkozás. Tiszta víz, kevés tea, kávé. Csomagolatlan áruk vásárlása. Hulladék újrafelhasználás. Szerény, természetes szellőzésű otthonok. A nagycsalád, vagy több család éljen együtt. Célszerű öltözködés.
--- A városok visszaszerzése az autóktól. Ne kelljen elővárosokba menekülni előlük, szennyezésük, zsúfoltságuk miatt.
- Élelmiszertermelés: A jelenlegi helyzet:
A vegyiparnak és a mezőgazdasági óriásvállalatoknak termeljük a nyereséget. Hosszúak a szállítási útvonalak. Kiszolgáltatott termelők. Vándormunkások. Környezetkárosítás. Sok támogatás. Túlzott feldolgozottság, kevés beltartalommal. Csomagolóanyag hegyek. Adalékanyagok, szintetikus hormonok, vegyszermaradványok. Túlhalászás. Környezetkárosítás.
 
- Kis, családi birtokok. Szennyezőanyagok visszaforgatása. Mezőgazdasági holdingok felbontása. Termelő-központú kutatások, és oktatás. A jelenlegi helyzettel ellentétes viszonyok kellenek.
- Anyagfelhasználás: Minimális hulladék. Visszaforgatás, újrahasznosítás.
 
- Fenntartható megélhetés: munkahelyek biztosítása helyett a megélhetés biztosítása. Hadiipari munkahely, hivatásos katonaság leépítése, stb. Ne fizessünk olyan munkahelyeket, amelyek csak elrontják életminőségünket.
- A városi környezetben: helyi agglomerációk kellenek, csoportosítsák a lakó- és munkahelyeket, a szolgáltatásokat és üzleteket, hogy kielégíthessék a helyi szükségleteket, főként önellátó alapon. Kevesebb közlekedés és fuvarozás. Háziipari foglalkoztatás. Családgondozó szolgálatok. Napközik. Családi egészséggondozó szolgálat. Sokfunkciós közösségi központok. Települési saját pénz. Hirdetés csak kérésre. Kultúra, szellemi fejlődés, politizálás. Videofon kapcsolat a világgal.
- Mondjunk nemet. Erős civil hálózatokat kell létrehozni.
- A tudatosságot kell globalizálni.
- Megtenni a lehetségest. (környezetvédelem, stb.)
 
f/c. Ökológiai forradalom programterve:
-- Nemzetközi fegyverkereskedelem betiltása.
-- A reklámozásra 50 % adó kivetése. Ebből finanszírozható a mértékletességre oktatás, a kutatások.
-- A gazdasági teljesítmény mérésére olyan mutatók kellenek, amik az emberi szükségletek valódi kielégítettségét mérik. (GDP, stb. helyett.)
-- Trösztellenes törvények. Ezeket szétszedve dolgozói és közösségi tulajdonba kell adni.
-- Tömeges agrárreform. Holdingokat családi gazdaságokká alakítani. Biointenzív termelés. Visszaforgatás.
-- Adósság-elengedés 90 %-ban, a szegény országoknál. A nemzetközi hitelezés korlátozása.
-- Világbank megszüntetése, tanácsadó szervezetté alakítással.
-- IMF-et, GATT-WTO-t az ENSZ szervezetek váltják fel. A helyi gazdaságok fejlődését kell támogatniuk.
-- Őshonos kultúrák újra feltámasztása.
-- Ipari országok energiafelhasználását 50 %-kal csökkenteni kell.
-- Városi közterületek átalakítása gyalogos és kerékpáros közlekedésre, tömegközlekedésre.
-- Kis családi halász vállalkozások szövetkezetei, a nagy cégek szétszedésével.
-- Fajtavédelem szabadalmaztatása tilos legyen.
-- A legkedvezőbb technológiák megvásárlása a tőkemozgások megadóztatásából, majd ennek köztulajdonba adása, hogy mindenki hozzáférhessen.
-- Cégvezetők bére maximum a legkisebb bér 20-szorosa.
-- A nem megújuló energiaforrások használatát 25 %-ra visszaszorítani.
-- Az alapanyagok 90 %-os újrahasznosítása.
-- Eltörlik a jövedelmi adót és a fogyasztási adót. Megadóztatják az erőforrások kivonását, a nemzetközi pénzáramlást, a luxusfogyasztást, a magas kategóriájú fizetéseket, és az örökségeket.
-- Automatizálás, gépesítés, és 20 órás munkahét.
-- Szekták betiltása. Ökumenikus mozgalmak.
-- Menekülteket letelepíteni a szülőhazájukban.
-- Kétgyermekes családmodell az egész világon.
-- Pártok megváltoztatása. Sok hétköznapi ember kerüljön be a törvényhozásba.
 
f/d. A változás programterve:
- Alapvető jogok:
-- Fenntartható közösség létrehozása.
-- Ellenőrizni az erőforrásainkat, gazdaságainkat és megélhetésünk eszközeit.
-- Megválaszthassuk kulturális értékeinket, és hogy gyermekeinket az iskolában mire oktassák, és hogy kivel akarunk kereskedni.
 
A globalizáció mindezt nem veszi figyelembe.
 
f/e. Az Ökológiai Forradalom irányelvei:
- A nemzetek rendelkezzenek az előbbi döntési jogokkal.
- Vállalkozás és piacbarát társadalom.
- A helyi vállalkozások és piacok a globális elé.
- A helyi vállalkozások a helyi lakosságnak munkahelyet teremtsenek, és hogy adófizetéssel hozzájárulnak a helyi infrastruktúra és a szociális szolgáltatások finanszírozásához.
- A vállalkozások a helyi társadalmi és környezeti normák szerint működjenek.
- A helyi vállalkozások részvétele a közösség életében, és igazságosan versenyeznek a hasonló vállalkozásokkal, olyan piacon, ahol nincsenek domináns szereplők.
- Ha a helyi vállalkozások nem képesek olyat nyújtani, mint a globális vállalatok, akkor a helyiek döntsék el ajánlatuk helyességét (a globálisok ajánlatát).
- A demokrácia, az emberi értékek és a megélhetés védelme. (Ez jó protekcionizmus.)
 
f/f. Politikai élettereink visszaszerzése:
- A tőkés társaságoknak a törvényeket betartani, nem pedig alakítani kellene. (Lobbizás, kampányok.)
- A társasági adókedvezményeket meg kell szüntetni arra, ami lobbyzás, közoktatás támogatása, jótékonyság.
- A nonprofit szervezeteket is gyakran csak fedőszervként használják a lobbyzáshoz.
- A kampányokból a nagy pénzeket ki kell zárni.
- Uralják a tömegmédiát.
- Kulturális élettér visszaszerzése:
- Trösztellenes törvénykezés keretében a médiára külön törvény.
- Hirdetés, reklám: Csak bizonyított tények alapján, és csak informatív legyen.
 Csak reklámkatalógusok legyenek. A hirdetésekre 50 % adót kellene fizetni.
- Iskolák reklámmentesek legyenek.
 
f/g. A gazdasági élettér visszaszerzése:
- Se a kizárólagos állami tulajdon, se az óriás tőkés társaságok nem jók. Ideálisak: kis családi vállalkozások, szövetkezetek, munkástulajdonú és helyhatósági tulajdonú vállalatok.
USA-ban van: 10.000 munkástulajdonú cég, 12 millió emberrel, 4.000 fogyasztási szövetkezet, 13.000 hitelszövetkezet, 100 szövetkezeti bank, 100 szövetkezeti biztosító, 0200 ipari közszolgáltató vállalat, 5.000 építőszövetkezet, 115 telekommunikációs, kábeltévés szövetkezet.
Cél: ezeket előnyben részesíteni a támogatásban, adózásban. (Most fordítva van.)
- A pénzügyi tranzakciókra 0,5 % adó kivetése. (A rövidtávú spekulációk így nem lennének gazdaságosak.)
- A rövidtávú tőkenyereségre degresszív pótadót kellene kivetni.
- A rövid lejáratú vagy azonnali visszafizetésre, felmondható bevételekre 100 % tartalékolási kötelezettség.
- A pénzügyi derivatívák (származtatott ügyletek) szigorú szabályozása.
- A közösségi bankok kedvező elbírálása.
- A trösztellenes törvények szigorú betartatása.
- Dolgozói és közösségi kivásárlási lehetőségek.
- Adóátcsoportosítás: a hasznos helyekről (pl. foglalkoztatásról) a károsakra (erőforrás kivonás, csomagolás, környezetszennyezés, import, reklám, lobbyzás, szállítás.
- Éves valós nyereség kifizetése osztalékra, hogy ne a cég, hanem a részvényes fizessen utána adót. Értékcsökkenési leírásként viszont a pótlási árat kellene elszámolni. Így nem lehetne kivinni a társaság nyereségét adóparadicsomokba. A pótlólagos befektetést a részvénypiacokon szerezhetnék meg a cégek.
- Állami támogatás csak a helyi tulajdonú vállalkozásokra járjon.
- Szellemi tulajdon: Senki nem zárható ki a hasznosításból. A fajok is információs köztulajdonok. Kutatás, termék felett monopólium ne legyen.
- Helyi kormányzás. Erős kormányzás.
- Gazdasági élettereink felszabadítása a gyarmatosítás alól. Igazságosság és fenntarthatóság.
- Igazságosabb, biztonságosabb társadalom. Ez a túlfogyasztást korlátozná, és csökkentené a nagy gyereklétszámot.
- Garantált jövedelem: Ez váltaná fel a társadalombiztosítást, és a jóléti programokat. Ezt a munkajövedelem nem csökkentené. Finanszírozása: Katonai kiadások csökkentésből, luxusfogyasztás adójából, stb.
- A rossz munkákat jól meg kell fizetni.
- Általános egészségügyi biztosítási rendszer.
- Felsőoktatási ösztöndíj.
- Alacsony jövedelmi országokban a garantált jövedelem helyett: agrárreform.
- Progresszív jövedelmi és fogyasztási adók.
- A fizetett foglalkoztatás igazságos elosztása (munkahely).
 
f./h. A globális rendszerek helyivé alakítása:
- Helyi irányítás.
- Költségeket ne lehessen más közösségre áthárítani.
- Együttműködés a közösségek között.
Ezek segítségével a gyarmatosítás minden formájának megakadályozása.
 
- Az alacsony jövedelmű országok nemzetközi adósságterheinek csökkentése. Cserébe vállalniuk kell az adósság újratermelés kizárását. (A hitelnyújtók éljenek a kormányzati garancianyújtás eszközével.)
- A nemzetközi pénzügyi ügyletekre 0,5 % adó kivetése.
- A transznacionális kereskedelem és beruházások szabályozása. (Csak meghívottak legyenek, ne megszálló erők.)
- Környezeti erőforrások figyelése- ellenőrzése. (monitoring) Bírói, Nemzetközi Bírói szankciórendszerrel erősítve.
- A Bretton Woods-i intézmények felszámolása, mivel a tőkés érdekeket szolgálták az emberi értékekkel szemben, és a globalizációt szolgálták a gazdaság helyivé alakítása helyett. Ezek: Nemzetközi Valutaalap (IMF), Világkereskedelmi Szervezet (WTO), a Világbank.
A Világbank feladata: Hitelt nyújtani a fejlődő országoknak. Ezzel eladósítja őket. Ez a gyarmatosítás és kiszolgáltatottá tétel eszköze.
IMF utódszervezetének feladatai az ENSZ keretekben:
	- Az alacsony jövedelmű országok adósságainak eltörlésének kezelése.
	- Nemzetközi pénzügyi folyamatok szabályozása.
	- Fórum, ahol a nemzetek összehangolják a nemzetközi fizetési mérlegeik egyensúlyát.
	- Koordinálás.
	- A külföldi valutaügyletekre kivetett Tobin adó beszedése, kezelése.
WTO utódjának feladata: A multik nemzetközi tárgyalásainak levezetése. A globális igazságosság jegyében.
t. Új világrend c. könyv:
(Drábik János könyve) (364- 429. o.)
  t-1. Trianonról:
Zürich-ben van a Pápai Emberi Jogi Intézet. Nem közismert, hogy Főtitkára, Ludwig von Lang azt kérte, hogy a Hágai Nemzetközi Bíróság vizsgálja felül a trianoni és a párizsi békeszerződéseket és állapítsa meg, hogy azok sértik a nemzetközi jog alapelveit. A beadvány kéri, hogy az egyenlő elbírálás elvének alapján az ENSZ Nemzetközi Bírósága mentesítse a magyar népet az I. világháborúban való részvétele miatt kiszabott kollektív büntetés és annak következményei alól.
A békeszerződés kimondta, hogy amennyiben a szerződő felek az abban foglalt megállapodást nem tartják be, úgy szerződésszegést követnek el. Ennek alapján mód van a szerződés érvénytelenítésére, illetve hatályon kívül helyezésére. A békeszerződéshez csatolt Kisebbségi Záradék szerint az aláíró felek kötelezettséget vállaltak a területükön élő valamennyi nemzetiség emberi jogainak maradéktalan biztosítására. Az emberi jogok biztosítása a Magyarországtól elcsatolt területeken nem érvényesült.
Történelmi tény, hogy sor került az elcsatolt területeken élők más területekre történő kitelepítésére, internálására, és deportálására. Templomrombolások voltak, semmibe vették a vallásszabadságot, korlátozták a nyelvhasználatot, és a kultúra gyakorlását. Ezzel a szomszédos államok szerződésszegést követtek el.
Tito kommunista partizánjai 40.000 magyart mészároltak le a Délvidéken.
A Trianoni szerződést aláíró államok közül többnek a helyzetében nagy fontosságú változás következett be:
-- A Szovjetunió mint egységes állam megszűnt.
-- Jugoszlávia felbomlott.
-- Csehszlovákia szétvált.
Így a trianoni szerződés jogi formájában sem tartható fenn.
Felsorolja, hogy milyen károk érték területvesztésben, emberveszteségben, és anyagiakban Magyarországot.
David Lloyd George brit miniszterelnök Londonban, 1928. 10. 04.-én kijelentette: “A teljes okmány és adattár, amit egyes szövetségeseink a béketárgyalások során nekünk szolgáltattak, hazug és hamis volt.
Az ENSZ Nemzetközi Bíróságához, név szerint Carla de Ponte-hoz, az ENSZ Hágai Nemzetközi Bírósága főügyészéhez intézett beadványt az elfogadta, és ez arra utal, hogy az eljárást lefolytatja.
Kérdés, hogy a magyar állam, a magyar törvényhozás, a magyar kormány és a magyar bíróságok együttműködnek-e a Zürichi Emberi Jogi Intézettel?? Miért nincs erről tájékoztatás? Ha nem működik együtt, mi az oka??
A globalizmus világrendszerének és az EU-nak nincs szüksége túlcentralizált nemzetállamokra. Az erős régiókat részesíti előnyben. Ez a globalista érdek ma találkozik a magyar nemzet (az elszakított magyarság) érdekeivel, a magyar nemzet határokat tiszteletben tartó, (de azokat mégis átlépő) egyesítésével.
  t-2. Gustav Ruhland:
A svájci Freiburg egyetemének professzora kutatta, Bismarck kancellár felkérésére, a magas kultúrák és birodalmak bukásához vezető okokat. (Római Birodalom, stb.) Következtetései:
- Pénzvagyon túlzott centralizációja és koncentrációja miatt felborult a pénzügyi és gazdasági egyensúly.
- Ez megjelent a politikai viszonyokban, a közéletben, és a kultúra dekadenciájában. Már csak a pénzvagyonosak tudták akaratukat érvényesíteni.
- Erkölcsi hanyatlás. Haszonlesés, korrupció.
- A kamatmechanizmus destruktívan szétrombolta a magánszférát is.
- Házasság válsága. Szexipar, prostitúció.
- A pénzvagyon tulajdonosok minden termelőtulajdont (föld, bányák, üzemek, stb.) megszereztek, és olcsó rabszolga munkaerővel működtettek, így az átlag rómainak nem maradt lehetősége az állandó és tisztességes pénzkeresetre.
- A politikai vezetés is a bankárok kezébe került.
- Polgárháborúk indultak. A hátrányos helyzetűek fékentartása egyre több állami kiadást igényelt. Az állam eladósodott. Az adókat megnövelték. A rendszer irányíthatatlanná vált. Legyengült a birodalom. Barbár támadások. Az általános hanyatlás eredményeként a pénzrendszer is eltűnt. Következett a naturálgazdálkodás, az autarchia, a közvetlen csere.
Tehát a kamatmechanizmus az egész rendszert aláásta, felbomlasztotta.
 
Az ókori Görögországot is a kamatmechanizmussal működtetett pénzgazdaság tette tönkre.
 
Ma ugyanezek a folyamatok:
Kenyér és cirkusz. Látványos és erőszakos sportok. Silány kultúrtermékek. Rock-drog-szex szubkultúra. A rendszer tagolódása: Integrált hatalmi elit, bérből és fizetésből élő függő helyzetűek, segélyezésre szorulók.
Hitelpénzrendszer. Túlnépesedés. Munkanélküliség.
A forgalomban lévő pénz, számlapénz, értékpapírok és derivátumok háromszoros tempóban növekszenek, mint a termékek és a szolgáltatások értéke.
  t-3. Günter Grass:
Német Nobel-díjas író: Az európai felvilágosodás csődöt mondott. A neoliberalizmus visszavetette a társadalmat a XIX. századba. A spekulációs célzatú erőszakos fúziók százezreket tesznek munkanélkülivé. A pénzügyi-tőzsdei tranzakciók súlyosan károsítják a gazdasági, társadalmi életet. A spekulánsok fontos közszolgáltató vállalatokat tesznek tönkre, szétzilálják a termelési struktúrákat, pénzügyi kartelleket, monopóliumokat hoznak létre.
  t-4. Helmuth Schmidt:
NSZK ex-kancellár: Veszély fenyegeti a nyitott társadalmat, mert a pénzügyek feletti rendelkezési jog és a tömegbefolyásolási eszközök egyre kevesebb kézben összpontosulnak. A szemfényvesztés és csalás tönkreteszi a társadalmat. Az elrejtett tőkék kikerülik az adózást. A keresztbe tulajdonlásokkal már alig lelhető fel a valódi tulajdonos.
  t-5. Drábik J. :
- A Rotschild-ház családi alapítványának a vagyona 1998-ban elérte a 491.409 trillió amerikai dollárt. Ez a világ teljes vagyonának a fele.
 
- Magyarországon a közös vagyon 80 %-ának erkölcstelen, de jogszerű kisajátításával a többség elveszítette az önrendelkezés a személyi szabadság anyagi alapját. Hiába van világútlevél, ha nem tudja kifizetni a villanyszámláját.
 
- Magyarországon szükséges:
--- Vegyes-gazdaság, önrendelkező demokrácia. Kell a társult magántulajdon különféle változatokban. Kis és középvállalatok, személyes és társult tulajdonnal.
--- Rend, tervezés, előrelátás.
--- Szabadság, önfeledt könnyedség, rögtönzés.
--- Nem csak anyagi és pénzügyi gazdagodás, hanem erkölcsi, lelki, és kulturális gazdagodás is kell.
--- Erőforrásaink fenntartása.
 
- Európai Unió:
--- A világállam egyik tömbje, mega-régiója lett. Felszámolja a szociális piacgazdaságot és a jóléti államot. Antidemokratikus. Már nem termelő gazdaság, hanem a forgalomra, fogyasztásra és spekulációra épülő pénzgazdaság. Munkanélküliség. Alig növekedés. Nemzetállamok, középosztály, nemzetvédelem, szuverenitás felszámolása.
 
- Magyarország sorsdrámája:
1. Trianon, 1920.
2. 1945-1956.: A történelmi irányító osztály megsemmisítése.
3. 1956-1989.: Megtörték a magyarság gerincét. Tudat átmosása. 7,5 millió statisztikai, és 1 millió nem hivatalos abortusz.
4. 1989-2004 május 1.: Pénzügyi manipulációkkal, eladósítással elvették az állam és az állampolgárok vagyonának döntő részét a globalisták, és a nomenklatúristák. Újgyarmatosítás.
5. 2004-től, jelenleg is: Vagyonvesztés, adósság növekedés.
6. Közeljövő: Termőföld elvész: eladósítással árverezés, és eladásra kényszerítés. Külföldi jogi személyek nagy földbirtokokat szereznek. Génkezelt vetőmaggal termesztés. Minimális élőmunka. (Nincs járulékfizetés utána.) Falvak további elnéptelenedése.
Végjáték: Pusztuló, kivándorló magyarság. Helyére betelepítés. Maradék magyar rezervátumba.
 
- Megoldás:
--- Történelmi alkotmány. Szent Korona tan. Önrendelkezés. Nemzet újraegyesítés. Termőföld megőrzése.
 
- Programok Magyarországnak:
 
1. Szolgáltató állam. Kisebb államapparátus és kevesebb választott képviselő, de nem a globalizmus szolgálatában.
2. Középosztály megvédése, erősítése.
3. Árkok betemetése. A szupergazdagok és a vagyontalanok jövedelemkülönbségének csökkentése.
4. Az 5% választási küszöb eltörlése.
5. Privatizáció felülvizsgálata. Multik adómentességeinek, adókedvezményeinek eltörlése. Ha a multinacionális korporáció távozik, akkor fizesse vissza a kapott adókedvezményeket.
6. Egészségügyi rendszer ne legyen privatizálva, ne legyen profitérdekeltségbe adva.
7. Svájcihoz hasonló, hivatásos katonákból és felfegyverzett polgárokból álló nemzetvédelem.
8. Közhitelezéssel kis és középvállalkozások segítése.
9. Monopóliumok megtörése.
10. Közhatalom erősítése. Erős állam kell, amely letöri a monopóliumokat, a magánhatalmat.
11. Patrióta és keresztény (Isten és emberközpontú) társadalom kell, mint a Lengyel, hogy szüljenek gyereket a magyarok.
12. Az Unió káros nekünk, ezért a csatlakozási feltételeket újra kell tárgyalni. A termőföld kizárólag magyar természetes személyek tulajdonában maradhasson, több más EU tagországhoz hasonlóan.
13. Biomassza termelés C-4 Kínai náddal. (Farostlemez készítés, szigetelőanyag gyártás, tüzelőanyag, biogáz alapanyag, talajvédelem. Áramtermelés, hőszolgáltatás. Cellulózgyártás, kémiai alapanyag gyártás helyettesítése. Környezetkímélés. (Nitrogénoxid nulla, széndioxid kibocsátás visszaforgatva). Lebomló csomagolóanyag gyártás. Erdők kímélése.
Köztes termesztés. Talajcsöves öntözés, trágyázás.
14. Monetáris szuverenitás visszaadása az országgyűlésnek és a kormánynak. (MNB, és később a Frankfurti EU Központi Bank helyett).
Olcsó állami (MNB) közhitelezés bevezetése. Az MNB legyen ismét a pénzkibocsátó, mivel ezt a nemzetközi pénzhatalom megtiltotta. Az állam ne fizessen a külföldiek által felvásárolt hitellevelek után évi mintegy ezermilliárd Ft kamatot. Az MNB ismét számítolja le a belföldi kereskedelmi váltókat. Az MNB végezzen ismét exporthitelezést.
15. “A magyar nép csak a magyar földdel együtt magyar nép”. A külföldiek földszerzése megakadályozandó!
16. Újra államosítandók a közművek és a közszolgáltatások.
17. Elkobzandók az államkincstár javára azok a vagyonok, amelyeket keletkezésükkor törvénysértéssel alapoztak meg.
18. Dunai konföderáció létrehozásának meggondolása. Kelet-közép-európai Konföderáció. Semleges lenne. Igazságos protekcionizmus. Közvetlen demokrácia. Semlegesség. Svájci mintára a fegyveres erők.
19. Aktívan vegyük kezünkbe saját sorsunkat.
20. Önrendelkezés, létbiztonság, harmónia, a magyarság létszámának növelése.
21. Közjó: Igazságosabb közteherviselés. Szociális állam. Önrendelkező társadalom. Mindenkinek legyen tulajdona. Harmadik út. Teljesítményhez kötött személyes tulajdon. Gazdasági és pénzügyi esélyegyenlőség. Az igazságtalan túlgazdagodás kiiktatása.
22. Párturalmat kiiktató, alulról felépülő tartalmi demokrácia. Egyéni és társadalmi szabadság.
23. Bankkonszolidációban kapott pénzeket fizessék vissza a bankok. Ebből az egészségügy és az oktatás rendbetétele.
24. Ne a költségvetés fizesse az általa nem ellenőrizhető Magyar Nemzeti Bank devizatartalékának kamatait. (A mintegy 10 milliárd euró devizatartalékot az MNB forgatja a saját hasznára, de elszámolni nem köteles vele, és egyetlen állami szerv sem szólhat bele érdemi döntéseibe.)
25. Az állam az adóbevételek terhére ne kizárólag adóslevelet, államkötvényt, kincstárjegyet, stb. bocsásson ki, hanem normál pénzt is, amire nem kellene kamatot fizetnie. Jelenleg (2004) 12 ezer milliárd forint államkötvény került kibocsátásra, és ennek kamatai legalább 1.200 milliárd forint évente.
26. Az állami pénz kibocsátás termelő programokra fordítódjon, így nem okoz inflációt.
27. Még az elévülési idő előtt el kell számolni a nemzeti vagyonnal: az új tulajdonosok valójában ellenszolgáltatás nélkül, vagy áron alul jutottak-e ehhez a vagyonhoz. Az új vagyonos réteg igazságosabban vegyen részt a közteherviselésben.
28. Népi alkotmányozás kell, vissza kell nyúlni a közjogi gyökereinkhez, helyre kell állítani a magyar történelmi alkotmány hatályát.
u. Uzsoracivilizáció III.
 (Drábik János könyve.)
  u-1. Lyndon LaRouche:
    (132.o. - 152.o.:)
- Lyndon LaRouche: A jelenlegi világgazdaság összeomlása szükségszerű, és küszöbön áll. Megelőzés, megoldás:
-- A termelő (fizikai) gazdaság tudománya szerint kell a világgazdaságot újraszervezni.
-- Új Bretton-Woods szükséges. Az európai gazdaság 1946-1958 közötti újjáépítésének a mintáját kell követni. Rögzített valutaárfolyamok, protekcionista monetáris pénzügyi rendszer.
-- Hosszú távú tőkeigényes beruházások kellenek, főleg az alapvető termelő gazdasági infrastruktúrában, 1-2 %-nyi kamatozású hitelekkel, 25-50 év futamidővel, melyeket nemzetállamok bocsáthatnak ki. (Elektromos-energia termelés, vízgazdálkodás, termőföld-újrahasznosítás, közlekedés, városi közművek, egészségügy, oktatás, stb.)
-- Tömegszállítási és fejlesztési eurázsiai földhíd kell Franciaországtól Japánig.
-- Vállalkozói középosztály kell.
-- Felszólította George W. Bush elnök kormányzatát 2002-ben, hogy
- Térjen vissza Roosevelt elnök politikájának alapelveihez, állítsa vissza a Bretton Woods-i rögzített árfolyamú pénzrendszert, de előzőleg hajtsa végre a globális pénzügyi és monetáris rendszer csődeljárás keretében való szanálását. Hatálytalanítsa az 1971 utáni deregulációs törvényeket, amelyek elvezettek a jelenlegi válságos helyzetig.
- Indítson be egy LaRouche által “Super-TVA”-nak elnevezett közhitelezési hitelprogramot.
  u-2. Silvio Gesell:
    D. J. Uzsoracivilizáció III. 164-167. o.:
- Figyelemre méltó, és hasznosítandó: Silvio Gesell 1916-ban megjelent főműve: “A szabad föld és szabad pénzen alapuló természetes gazdasági rend.”
Ez lázadás a teljesen szabadjára engedett “laissez faire, laissez passer” elve és gyakorlata ellen. Alaptétele, hogy a pénz a piacon fölényben van az áruval és a munkaerővel szemben, mert bármikor büntetlenül megtagadhatja a neki szánt feladat teljesítését, azaz a termelő gazdasági folyamatok zavartalan közvetítését.
  u-3. Wilhelm Lautenbach:
    D.J. Uzsoracivilizáció III. 168- 178.:
Figyelemre méltóak a Weimari Németország vezető szakértője, dr. Wilhelm Lautenbach elgondolásai:
- Külföldi kölcsönök nélkül is beindítható a gazdaság: A konkrét gazdasági feladathoz kötött produktív programokra fordított állami pénzkibocsátás infláció nélkül teszi lehetővé az adott gazdasági feladatok végrehajtását.
- Erre akkor van szükség, ha nem áll az állam rendelkezésére kellő nagyságú adóbevétel és olcsó, kis kamatozású külföldi tőke a gazdasági infrastruktúra bővítésére, a kutatásra, és fejlesztésre, valamint a versenyképes innovációra. Ehhez az országgyűléstől és a kormánytól nem független, hanem tőle nagyon is függő központi bankra van szükség, amely a kormányzat programjait olcsó jegybanki pénzzel finanszírozza. Lautenbach elgondolásai nyomán sikerült a nemzetiszocialista Németországnak rövid idő alatt 1 millió alá csökkentenie a 8 millió munkanélküli számát, mivel olcsó közpénzzel, valamint a kereskedelmi váltók széleskörű alkalmazásával nagyarányú közmunkaprogramokat indított be, az érték-előállító termelő gazdaságban, az autópályák építésében, és más infrastrukturális programokban.
- Válság estén (pl. 1929-1933, vagy most) is alkalmazható, mivel ilyenkor is van árufelesleg, parlagon lévő termelési kapacitás, és kihasználatlan munkaerő. A gazdaságpolitika feladata, hogy ezt a kihasználatlan termelési játékteret újra hasznosítsa. Az államnak új gazdasági szükségletet kell teremtenie a termelő gazdaság számára nyújtott olcsó hitelekkel.
  u-4. Vlagyimir Woytinsky:
    D.J. Uzsoracivilizáció III. 178- 250. o. :
- Vlagyimir Woytinsky, Német Szakszervezeti Szövetség statisztikai osztályvezetője: 1931 tavaszán nemzetközi programot kezdeményezett a gazdasági válság leküzdésére: Valódi deflációellenes (a forgalomban lévő pénz mennyiségét növelő) intézkedéseket csak nemzetközi szinten, az államok megegyezésével lehet elérni. Ily módon lehet jelentékenyen megnövelni a válsággal küzdő országokban a vásárlóerőt. Ezt azonban csak termelő célú, azaz fizikai árukat és szükségleteket kielégítő, szolgáltatásokat létrehozó beruházásokra szabad csak fordítani. Így lehet államilag kezdeményezett és finanszírozott közmunkaprogramokkal jelentős számban új munkahelyeket létrehozni, és leküzdeni a munkanélküliséget.
  u-5. Helga Zepp-LaRouche:
  D.J. Uzsoracivilizáció III. 178- 250. o. :
- Helga Zepp-LaRouche 2002. 12.18, Berlin tudományos szeminárium: Amit Woytinsky 1931-ben javasolt, az tulajdonképpen nem más, mint amit a termelő gazdaság elsőbbségét valló közgazdászok javasoltak Európa számára, a sorsdöntő fordulatot jelentő 1989-es esztendőben. Ekkor látott napvilágot az “értékteremtő háromszög” nevű elképzelés, egy olyan, az eurázsiai földrészt áthidaló kontinentális kapcsolatrendszer kiépítéséről, amely valóságos forradalmi változást idézne elő gazdasági és kulturális életünkben.
Párizs-Berlin-Bécs háromszög. Meghosszabbítva Varsón, Szentpéterváron, Prágán, Kijeven és Moszkván át a Balkán felé, Isztambulon át. Technikai alapját az elektromágneses gyorsvasútrendszer kiépítése jelentette volna, kiegészítve autópályákkal, vízi közlekedéssel. A KGST tagállamok termelési kapacitásait nem kellett volna halálra ítélni, amiként ezt a Nemzetközi Valutaalap reformtervei javasolták, és a széles körben alkalmazott sokkterápiájukkal végre is hajtották. (Idősebb George Bush, Francois Mitterand, Margaret Thatcher az úgynevezett geopolitikai opciót részesítették előnyben. Oroszországot kiszorították, nyersanyagtermelővé redukálták.)
LaRouche és munkatársai az ún. produktív háromszög elképzelésüket kiterjesztették az egész eurázsiai térségre, s így született meg az eurázsiai kontinentális híd terve. Három folyosóból állna. A Transzszibériai vasútvonal, az ősi selyemút, és Indonéziából Indián, Iránon és Törökországon keresztül Nyugat-Európa irányába. A három nagy közlekedési folyosót mellékfolyosók egész rendszere venné körül, amelyek így behálóznák az egész eurázsiai kontinenst. A folyosók minden fontos infrastruktúrával, közművek egész rendszerével rendelkeznének, vagyis mindazzal, amit ma már a modern technika lehetővé tesz. Így nemcsak nyersanyagokat termelnének az egyes vidékeken, hanem azok jelentős részét fel is dolgoznák, s így modern iparágak jönnének létre. Eurázsiának a tengerparttól távoli hatalmas kiterjedésű földterületei is megközelíthetővé, gazdaságilag kihasználhatóvá váljanak, és lakói ugyanazokat a földrajzi előnyöket élvezhessék, mint azok az országok, amelyek a tengerparton találhatók, és így vízi úton könnyen elérhetőek voltak már a múltban is. Új városokat kell a létesítendő fő közlekedési útvonalak, és azok mellékútvonalai mentén építeni.
 
A nyugati pénzügyi körök ellenállása dacára 1996-ban Pekingben nemzetközi konferencia, 36 ország részvételével, a témában. Hogyan lehet integrálni a konténerszállításokat, alkalmazni az üvegszálas kommunikációt, olaj és gázvezetékeket megépíteni. Mindezt saját pénzügyi eszközökkel finanszírozni.
Megépült 1996-ban az a vasútvonal, amin át már Sanghajtól vasúton lehet utazni Párizsig. Kína, Oroszország, Kazahsztán, Kirgízisztán és Tadzsikisztán 1990 augusztusában, megegyezett hogy elkezdik építeni a kontinentális hidat. Ugyanők 2001 júniusában megalakították a Shanghai Cooperation Organization (SCO), a Shanghai Együttműködési Szervezetet. Csatlakozni kíván több más ország. Nyilatkoztak, hogy új gazdasági világrendet akarnak, a demokrácia, az igazságosság és a józan ész alapján. Így próbálják jóvátenni az 1990-ben elkövetett hibát.
  u-6. Drábik J.:
   (Uzsoracivilizáció III. 178- 250. o.)
 
6.1. Az Orbán kormány kísérletezett a Lautenbach-terv egy felvizezett változatával, amit Széchenyi Tervnek nevezett. Ehhez szüksége volt egy pót-MNB-re, és e célból hozta létre az Állami Beruházási Bankot. Ennek volt a feladata azoknak az infrastrukturális programoknak a finanszírozása, amelyek a Széchenyi Terv lényegét képezték. (Gátak építése, lakások és lakóházak újjáépítése, és más infrastrukturális fejlesztő programok.)
A 2002. évi kormányváltással a szocialista-liberális kormányzat azonban már mindent az Európai Unióba történő belépésnek rendel alá. A Széchenyi Tervet leállította. A Medgyessy-kormány már csak a költségvetési hiány lefaragására törekszik, és mindent elkövetnek a pénzgazdaság működtetése érdekében. Ennek lényege: a termelés nem az emberi szükségletek kielégítésére folyik, hanem főleg hogy a pénzből még több pénzt állítsanak elő, elsősorban a forgalom és a fogyasztás növelésével, valamint pénzügyi spekulációval.
Az EU-ba kerülve a centralizált birodalom kvótákkal, és diktátumokkal irányít, piacidegen tervgazdálkodásra tér át. Versenyképtelen maradék üzemeink bezárnak. A különböző fejlettségi szintű országokat diktátummal közös piacba kényszerítették, és uniformizálják. A nyugatiak olcsó munkaerőt, és újabb piacot akartak.
 
6.2. Németországnak sem jó, hogy tartománnyá lefokozva él, és nem tudja programjait megvalósítani. Például a “maglev train” vasútvonalat ők akarták megépíteni. De a frankfurti központi bank monetáris politikája nem teszi lehetővé, hogy a német kormány ezt saját kibocsátású, olcsó hitelekkel megfinanszírozza. 2002-ben Schröder mégsem a jó irányban indult el, hanem újabb adóemeléseket és fokozott munkanélküliséget jelentett be.
 
6.3. Miért kellett meghalnia Alfred Herrhausennek, a Deutsche Bank elnökének? Mert 1989. dec. 4-én az American Council on Germany (Németországgal Foglalkozó Amerikai Tanács) New York-i tanácskozásán beszédet mondott volna. Ebben:
A Kelet-Európában zajló békés forradalmak miatt Kelet-Európának nyugati életszínvonalat akart adni, a gazdaságaik talpra állításával. Ez ellentétben állt a neo-liberális gazdasági elméleti alapokon álló nemzetközi pénzkartell (City of London, Wall Street) pénzgazdaságot bevezetni kívánó szándékával. Utóbbi lényege: a kamatmechanizmussal működtetett hitelpénzrendszer segítségével eladósítják az egyes államokat, továbbá a gazdaság minden szereplőjét, és az egyes polgárokat is. Így mindenki a magánpénz-monopóliummal rendelkező pénzvagyonos réteg kamatfizető adósává válik.
Ezen kívül hisztériát keltettek, azzal, hogy “Negyedik Német Birodalom” készül.
Herrhausen el akarta engedni Kelet-Európa adósságát is, cserébe a környezetvédelmi intézkedésekért. Mellé új Marshall tervet akart. Fejlesztéseket hosszú lejáratú olcsó hitelekkel, egy speciális hitelintézettel.
Meggyilkolása óta már Németország is homlokegyenest más irányba ment. A Frankfurtban működő Európai Központi Bank alá tartozik. Megszűnt a gazdasági és pénzügyi önállósága.
 
6.4. Mi a teendő, ha meg akarunk szabadulni a nemzetközi pénzügyi közösség diktatórikus uralmától, és a kamatmechanizmussal működtetett pénzgazdaságtól? Akkor:
1. A pénzgazdaságról át kell térni a termelő gazdaságra.
2. A forgalom elsődlegességéről át kell térni az érték-előállítás és a termelés elsőbbségére.
3. A kamatszedő magánpénzrendszert fel kell számolni, és vissza kell térni az olcsó közhitelezésre, valamint az alacsony kamattal, vagy kamatmenetesen működtetett közpénzrendszerre.
4. A pénzközpontú gazdaságról, amely a spekulációnak nyújt elsőbbséget, át kell térni az emberközpontú gazdaságra, amely a teljesítménynek és az érték-előállításnak ad elsőbbséget.
5. A pénzvagyon-tulajdonosok ellenőrizetlenül működő szervezett magánhatalmáról át kell térni a demokratikusan ellenőrzött közvetlen demokráciára, a gazdasági esélyegyelőséget is felölelő közhatalom rendszerére. A formális demokráciáról azonban csak úgy térhetünk át a gazdasági-pénzügyi esélyegyenlőséget minden egyes ember számára folyamatosan megújító érdemi demokráciára, ha megszüntetjük a szervezett magánhatalom anyagi bázisát: kamatszedési monopóliumát. Ugyanis nemcsak az adó származik közpénzből, azaz a társadalom tagjainak a teljesítményéből, hanem a kamat is közpénz, olyan magánadó, amit a társadalom a saját teljesítményéből kénytelen ellenszolgáltatás nélkül átengedni a pénzvagyon-tulajdonosoknak.
6. A pénzgazdaság felszámolásával együtt a fenntartható növekedésnek, illetve a fejlődésnek nevezett fenntartható adósságszolgálat és kamatfizetés rendszeréről át kell térni a fenntartható erőforrások biztosítására, amelyek lehetővé teszik az élet folytatását földünkön.
7. Nem az egyes ember és közösségei önrendelkezésének a megszüntetése és a nemzetállamok felszámolására kell törekedni, hanem a nemzeti önrendelkezés és állami függetlenség megőrzésére. Ebből következik, hogy nem a beolvasztó integrációra, hanem önálló és egyenjogú államok önkéntes társulására van szükség, a 100 %-os viszonosság és egyenlő feltételek alapján.
8. A nemzetek feletti bürokrácia diktatúrája helyett az egyént védelmező családi, nemzeti, egyházi, lakóhelyi közösségek, valamint a nagyobb család, a nemzet védelmére és megerősítésére van szükség.
9. Mindehhez az szükséges, hogy az egyoldalú technikai modernizációról térjünk át az emberi-társadalmi viszonyok igazságosabbá tételét is folyamatosan megvalósító társadalmi modernizációra, amelyről ma “fülsiketítően” hallgatnak, mind a politikusok, mind a társadalomtudomány képviselői.

II. JAVASLATOK KLUBOKNAK.
1. Bevezetés:
 
Egymástól független, nem párt jellegű, hatalomra nem törekvő klubokra, mozgalmakra, kampányokra van szükség, hogy színesebb, egészségesebb, ésszerűbb, tudatosabb, szórakoztatóbb, boldogabb életet éljenek az emberek.
 
- A célok, vágyak megfogalmazása, a sopánkodás, a szövegelés mellett kell: megvalósítási koncepció, konkrét tervek, ezek számon-kért, módszeres és következetes megvalósítása is!
A lelkesedés és fellángolás mellé kell szívós kitartás is. Amikor a lelkesedés megvan, akkor segíteni, és nem lohasztani kell.
Meg kell keresni azokat a kormányzati és ellenzéki erőket, továbbá független gondolkodókat, akik partnerek lehetnek a kisemberek számára a klubmozgalom felfrissítésében, felturbózásában.
 
- Dr. Szilágyi Mária pszichológus, U… Magazin, 2008/8. szám: “A széthullóban lévő társadalmi közösségekben a szociális magatartásforma labilissá válik, rosszabb esetben háttérbe szorul. A korábban jól működő ifjúsági szervezetek, egyesületek, egyletek, sportmozgalmak össze tudták fogni a legnehezebb korban, a pubertásos életkorban lévő fiatal generációkat. Valamilyen cél érdekében, olvasó népért, virág- és faültetés, papírgyűjtés, tájékozódási futás, stb. mind a gyermekek akaraterejét fejlesztette, összetartozás-érzését növelte bennük. Mi maradt ebből napjainkra? Az úttörőmozgalmat felszámolták, a cserkészmozgalom nem működik megfelelően. Iskolai egyhetes nyári táborokba mehet a gyermek, ha van a szülőknek erre megfelelő anyagi háttere. … Az egyén és a társadalom mentális egészségének kérdései nem választhatók el egymástól. …. Elengedhetetlennek látszik az oktatás, nevelés és a gyógyítás egységét kialakítani.”
 
- (NGO, azaz Nongovernmental Organization, vagyis “nem kormányzati szervezet” forma látszik a legcélszerűbbnek.)
2. Általános irányelvek:
2.1. Mitől működnének?
a. A szellemi műhely klubok az ilyen érdeklődésű embereket hozná össze.
b. Az önvédelmi klubok azért lesznek működőképesek, mert a közbiztonság, a közérzet egyre romlik, nő a fenyegetettség.
c. Az ökológia klub a várható globális és helyi katasztrófák, a rövidesen bekövetkező gazdasági, és környezeti összeomlás miatt számíthat érdeklődésre.
d. A táplálkozás, a testkultúra, a kulturális klubok a differenciált járulékfizetés miatt lesznek népszerűek. Ismétlés a nagy ellátó rendszerek fejezetből:
 
“A munkáltatói járulékokat be kellene bruttósítani a dolgozók bérébe, és ezután minden járulékot csak a bérből levonással kapna meg az állam, illetve rajta keresztül az egészségbiztosítók. Egyszerűsítené a rendszert.
Az egészségbiztosítási járulékot (amit tehát a munkáltatók helyett is a dolgozók fizetnek) differenciálni kell az egyes emberek életmódja alapján! Az embereknek évente kötelező egészség és edzettség felmérésre járni. Az itt, pontszámrendszer szerint elért pontszám alapján kellene megállapítani a járulék százalékot, és egy differenciált minimum járulékösszeget. Erő és állóképesség tesztelő állapotfelmérés kell. Választható sportágak legyenek. Pl.: Erőfelméréshez: súlyemelés, súlycipelés, fekvőtámasz, felülés, evezőpad, kondigép. Állóképesség felméréshez: futás, kerékpározás, úszás, elliptikus tréner. Testzsír százalékot kell mérni, ami alapján jutalompontok, vagy pontlevonás jár. A káros szenvedélyek gyakorlóitól jelentős pontlevonás (vérvizsgálat alapján): dohányzás, alkoholizmus, drogozás. A veszélyes extrém sportok és technikai sportok gyakorlóitól pontlevonás. (Motoros akrobatika, autó- és motorsport, bázisugrók, gördeszkások, stb.). Akik a közösségre veszélyes betegségeiket nem kezeltetik, azoktól jelentős pontlevonás. (Pl.: TBC, AIDS, gombás köröm vagy bőr, szemölcs, tyúkszem, helikobakter pilori, chlamidia pneumónia, hepatitisz.) Akinek a fogsora nem karbantartott, attól pontlevonás. A felméréseknél, illetve a járulék megállapításnál az életkort nem kell figyelembe venni, mert az idősebb korosztálynak elvileg több a fizetése, a felhalmozott vagyona, a szabadideje. A testkultúra klubokba, táncklubokba, táplálkozás klubokba, életmód klubokba járók plusz pontot kapjanak. A kulturális klubokba, olvasókörökbe, szellemi műhelyekbe járók úgyszintén, mivel a fizikai jó-léthez előbb agyilag kell felkészülni.
Mindez utópia? Észtország valami hasonlót működtet! Az USA magánbiztosítók is differenciálnak!”
 
MR-1 2008. 09.23. - 15.20.:
Az Olaszok 8,6 %-a túlsúlyos, de a 10 éveseknek már 36 %-a. Berlusconi parlamenti javaslatot tett a túl zsíros, hizlaló ételek megadóztatására.
Az USA sok cége kevesebbet fizet az elhízott, az alkoholizáló, a dohányos, munkavállalóknak mivel kevesebbet tudnak teljesíteni, gyakrabban vannak táppénzen.
(A magyar emberek 40 %-a túlsúlyos, további 15 %-a elhízott. A gyerekeknél rosszabb lehet az arány.) Tehát könnyen lehet, hogy az embereknek közvetlen anyagi érdeke lesz a klubmozgalomba bekapcsolódni.
2.2. Vagyonkezelő szervezet:
Létrehozandó. Befolyó pénzeket kezeli. A saját vagyont kezeli. Kiadásokat finanszírozza. Könyvel.
Jogi forma lehet: klub, NGO mozgalom, esetleg alapítvány kuratóriummal, stb.
2.3. Anyagi megalapozás:
- Ha megvan a kikristályosított elv, és rendszer, akkor ehhez célszerű pénzügyi forrást keresni, hogy realizálni lehessen.
Az anyagi függést, kiszolgáltatottságot célszerű elkerülni.
Bevételi források lehetnek:
- Klubok tagdíj bevétele.
- Mecénások felajánlásai. (Vállalkozások, magánszemélyek.)
- Alapítványokat kell létrehozni. (Szja 1 %, felajánlások.)
- Szervezeteket, egyesületeket kell létrehozni a stratégiai területekre. (EU pályázatokat kell beadni. Pl.: kutatások, ökológia, stb.) Pályázatokat nyújthatnának be, ahová csak lehet.
- Közösségi vállalkozásokat kellene létrehozni, melyek a nyereségükből patronálnák a klubokat is. Ezek a vállalkozások az emberek közösségeinek ellenőrzése alatt működnének. Például szövetkezeti formában. Ipari, kereskedelmi, és takarék szövetkezeteket kellene létrehozni. Minta lehet a régi Hangya Szövetkezet. A mezőgazdaságban a TÉSz-ek és a Beszerző és Értékesítő Szövetkezetek is terjesztendők, fejlesztendők. Ezekhez külső tanácsadók is felkérhetők, sikerdíj ellenében. Például: Stadler József, Demján Sándor, Széles Gábor, akik a keleti irányú exportban segíthetnének a szövetkezeteknek. Csányi Sándor az új takarékszövetkezeteknek segíthetne. Az ilyen szövetkezetek megerősítése egy patrióta kormánynak is érdeke volna, ezért fejlesztésükhöz kormányzati szervezés, támogatás is elvárható.
A Székely rendtartás anyagi megalapozása is tanulmányozandó.
2.4. Szolidaritás a klubban:
- A tagok életét segíteni kell! Virtuális állam, az államban, az EU-ban, a globalizmusban, de valódi működéssel.
Az állam kivonult az élet fontos területeiről, magára hagyta az emberek nagy tömegeit. Sokszor csak egyszerűen tehetetlen, fantáziátlan. Ezért szükség lehet az alábbiakra, ha az adott klub igényt tart rá.
	- Iskoláztatás anyagi támogatása, ha szükséges, és érdemes.
	- Munkahelytalálás segítése. (Beajánlás a tagok cégeihez, vagy bárhová.)
- Nyugdíjasoknak segély, egyedi elbírálással, ha önhibájukon kívül nehéz anyagi, gondozási helyzetbe kerülnek, ha más, közvetett segítség nem adható.
- Önhibájukon kívül megbetegedetteknek szükség esetén, egyedi elbírálással segély, gondozás, ha más, közvetett segítség nem adható.
- Első lakáshoz jutásban, ha szükséges, egyedi elbírálással. (Hild-szerű járadék indítás, majd ezeknek a lakásoknak az eladása.)
- Párkeresésben. (Közvetítés, katalógusrendszer. Internetes portálon is.)
- Válásnál, pereskedés előtt jogász segítségével közvetítés, a peren kívüli egyezség kötése végett.
- Családterápia, lelki segély szolgálat.
- Munkahelyteremtés. (Tagok cégeit vidékre költöztetve.)
- Munkaerő közvetítés, toborzás a tagok vidéki cégeinek.
- Üzleti életben KGST a tagok részére. (részben a Kölcsönös Gazdasági Segítség Tanácsa nyomdokain.)
- Igazságszolgáltatás előtt jogsegélyszolgálat.
- Egészségügyben pártfogolás, amikor törvényesen lehetséges.
2.5. Külföldi kapcsolatok:
- Európában, Észak- és Dél-Amerikában, Ausztráliában is terjeszthetők ezek a klubok. Testvérszervezetek létrehozását lehet segíteni, ha az várhatóan nem fog ellenünk irányulni. Nemzetiségenkénti szerveződés célszerű, a könnyebb azonosulás végett.
- Erős nemzetközi magyarság-propaganda kell a világban. Erényeink, történelmünk, a velünk megesett igazságtalanságok, mint pl.: Trianon, és az azóta tapasztalható magyarüldözések. Ebbe be kell kapcsolni a történelmi és a néprajzi klubot is.
- Lobbizni kell a világban minden fórumon a magyarok érdekeiért, az igazságtételért.
- Az egész világra kiterjedően meg kell szólítani a magyarságot, hogy segíthessük egymást szellemiekben, anyagilag, üzletileg, politikában.
- A szomszéd országok klubjaival, mozgalmaival is fel kell venni a kapcsolatot. Beleértve a hazafias, a nacionalista érzelműeket is! Mi, a kisemberek egyezzünk meg az évszázados vitáinkról, (ha lehet) mert a “nagypolitika” erre nem képes, sőt a kisemberekre keni a viszálykodást, az ellentéteket.
2.6. Klubok munkaterei:
- A klub munkájának alapegységei a lakókörzetek (műfalvak) legyenek. A klubok szólítsanak meg minden embert.
 
2.7. Székely (Magyar) rendtartás:
Az ősi “Székely (Magyar) rendtartás” hasznosítandó! Ez a klub-szerű működést jogi és tartalmi vonatkozásban is felülmúlja. Kívánatos az ezt vállalók körének bővítése irányába ható informálás, népszerűsítés. Kormányzati és önkormányzati anyagi eszközökkel, földjuttatással kellene elősegíteni terjedését. Ld. Függeléket.
3. Klubok és feladataik:
3.1. Szellemi műhely klub:
 a./ Működése:
- Bármit véleményezhet, javasolhat.
- Ötletbörze rendszer működtetése.
- Feladatuk: Kitalálni, összegyűjteni, rendszerezni, hogyan lehet átvinni a napi gyakorlatba a megmaradni, szaporodni, megőrizni, gyarapítani technikákat.
- Felkészülés és felkészítés a virtuális-Magyarország működtetésére, ha az előző gondolat megvalósítása sikertelen lenne. (Az idegenek jelenlegi gyors belső térnyerése, a várható fokozott szétszóratás, és kivándorlás, az 1,3 átlagos szült gyerekszám, az idegenek tömeges bevándorlása, betelepítése, stb. miatt.)
- Szintetizáló munka várható tőlük. Minden más klub részére adjon segítséget.
- Határtudományok felkarolása. Elhallgatott, elfojtott gondolatok, kísérletek, kutatások, fejlesztések vizsgálata, menedzselése, hasznosítása, elterjesztése.)
- Célok, alapszabály, belső szabályzatok kidolgozásához, karbantartásához javaslatok.
 
- Probléma-kezelő feladatkör: a bármilyen jellegű, bárhol nyilvánosságra került, felismert, megoldandó problémák, és az ezek megoldására megismert megoldási javaslatok összegyűjtése, rendszerezése, elemzése szakértők bevonásával, megoldási javaslatok kidolgozása, majd mindezek továbbítása rokon klubjaik minden illetékeséhez, (és szükség esetén a megfelelő minisztériumokhoz, intézményekhez, cégekhez), és a megoldási folyamat figyelemmel kísérése, a megoldás számonkérése, ellenőrzése.
Munkájában támaszkodjon más klubokra, és civil szervezetekre is.
 
- Társadalomtudományok, természettudományok szerinti tagozatok kellenek: kutatás, vitafórum, tanulmányok, brosúrák készítése saját részre, a többi klubnak, az egész társadalomnak. Az egyes lakókörzetekben csak az a tagozat működjön, amelyikhez van szellemi muníció. A klubnak legyen országos klubszövetsége, fóruma is.
 b./ Szakirodalom tagozat:
- Figyelő, gyűjtő, rendszerező, feldolgozó és információ áramoltató csoport, a szellemi műhelyek, az olvasókörök, és minden klub, azok klubtagjai, továbbá az azon kívüliek támogatására.
- Tudomány, technika, fejlesztések kulcsterületeinek figyelése, információ-gyűjtés, rendszerezés, a jó dolgok felkarolása, megvásárlása, hasznosításának menedzselése.
Más fontos témák: történelem, néprajz, politika, zene, hagyományápolás, erkölcs, illem, életmód, táplálkozás, testkultúra, kultúra, politika, gazdaságpolitika, demográfia, ökológia.
- Cél: a túlélés, a fenntartható fejlődés (illetve a fenntartható erőforrások) megalapozása, a nemzet megmaradása.
- Személyre szabottan kell ajánlani újságokat, könyveket, tv-csatornákat. Lista készítendő a nem ajánlott tv-kről, műsorokról, újságokról. Ebben együttműködés a kulturális klubbal.
- A szakirodalom listákat folyamatosan naprakészen kell tartani, és mindenki számára elérhetővé kell tenni. Pl.: Interneten.
- Információ áramoltatás a klubokhoz, és minden taghoz.
- Össze kell gyűjteni, és terjeszteni kell:
- Az érékes, időtálló, nemzeti érzületű, indíttatású, az összefogást, az árokbetemetést segítő cikkeket, műsorokat, írásokat.
- Fontos ismeretterjesztő szakirodalmakat, műsorokat. (Globális veszélyek, energetikai kiutak, stb.)
- A fontos műsorokat, írásokat tömörítve, kivonatosan terjeszteni kell, Interneten, brosúrákban. (Hivatkozás megadásával.)
 c./ Gazdaságpolitikai tagozat:
- Használható közgazdasági elvek, módszerek kiválasztása, adaptálása.
- Gazdaságpolitikai, pénzügyi, adózási jogszabályokat dolgoz ki, és ajánl a törvényalkotóknak. (Pénzkibocsátási, közpénzügyi, közhitelezési rendszer, demográfiai folyamatokat alakító adózási, - támogatási, - pénzügyi jogszabályok, társadalombiztosítás, nyugdíjrendszer szabályozása, stb.)
A munkanélküliség rövidesen munkaerőhiányba fog átcsapni. Ne csak a nyugdíjkorhatár emelésen gondolkodjunk, hanem hogy a feleslegeset, luxus cikkeket termelő embereket átirányítsuk a valódi, hasznos értékeket előállító ágazatokba. (Deregulációval, ösztönző technikákkal. Pl.: Bürokratákat, szépségiparban dolgozókat, stb.)
 d./ Politológia tagozat:
- Gyakorlati politizálás támogatása.
- Közvélemény kutatókat, külső megfigyelőket, tv nézettség kutatókat pozitív irányba kell hangolniuk.
 e./ Történelem tagozat:
- Világtörténelem, Magyar történelem. (A meghamisított történelmek feltárása, a valódi történelem rendszerezése, szakkönyvekbe szerkesztése. A vitatott események tisztázása, az érvek ütköztetése. Bizonyítékok gyűjtése, megőrzése, dokumentálása, rendszerezése, publikálása.
- Ősmagyar kutatás, az egész világon. (Szakirodalom, és terepmunka.) Pl.: Argentína, Ecuador aranylemez ügy, Madjar törzs, Ujgurok, stb. Akciócsoportot hozzanak létre. Leletgyűjtés, leletmentés, ásatások, levéltári kutatás.
- Szükséges a Magyarságkutatás, bevonva az alternatív gondolkodókat is! Fontos a párbeszéd a régi, beágyazódott emberek, és a másként gondolkodó történészek, régészek, stb. között, akár nem hivatalos formában is.
 f./ Néprajzi, hagyományőrző tagozat:
- A kutatás, tárgyi-szellemi értékek gyűjtése, megőrzése, rendszerezése mellett szükséges azok közkinccsé tétele, adaptálása a mai élethez.
- A néprajzi értékek átvitele az emberek mindennapi életébe. (Együttműködve a kulturális klubbal.)
 g./ Demográfia kutató tagozat:
- Tények, trendek, előrejelzések felállítása. Ezek ismeretterjesztő anyagba foglalása. A vészharang kongatása! Javaslatok.
- Miért nem szaporodunk? Mi a megoldás.
 h./ Jogi tagozat:
- A szervezet törvényes működésére felügyel, ehhez ajánlásokat dolgoz ki. Jogszabály módosításokat dolgoz ki, kezdeményez a megfelelő helyeken.
- A szervezeten belüli döntőbíróságot működteti. Kidolgozza a szankciórendszert. (Pl.: plágium vitákban, etikai kérdésekben.)
- Segít a szervezeti rendszernek: Szabályzatok kidolgozásában, írott és íratlan szervezeti szabályok megalkotásában.
 i./ Életmód tagozat:
- Életmód, életfilozófia, fejlesztő tagozat. Segítse a klubok munkáját.
- Ésszerűen, tudatosan élés elmélete, módszertana. Szakirodalom gyűjtés, ajánlások, konkrét napi, személyre szóló segítség.
- Viselet: Egészségesen, extrémitásoktól mentesen, egyszerűen, luxust mellőzve, a természetességre törekedve, kozmetikus és hajszobrász nélkül, higiénikusan, esztétikusan, rövid körömmel, piercing és tetoválás nélkül, arany-ékszereket mellőzve.
- Gyerekvállalás ösztönzésére tanulmányok kidolgozása.
- Egészségkárosító tényezők kerülése. (Dohányzás, italozás, drogozás, mozgáshiány, élelmiszeripari túlzottan feldolgozott, kizsigerelt, adalékozott táplálékok kerülése, stb.)
- Ajánlások szintjén: testedzés önvédelmi képzés.
- Takarékosság. Felesleges dolgokra nem költünk. Luxusra nem költünk. A szükségletek mesterséges felkorbácsolásának nem engedünk. Csak valódi szükségleteket elégítünk ki.
El kell érni, hogy ezek az elvek a törvényhozásban is működjenek. Pl.: Luxuscikkekre, élvezeti cikkekre, felesleges cikkekre, környezetkárosító cikkekre, (illetve szolgáltatásokra) büntető fogyasztási adót, büntető általános forgalmi adót kell kivetni. Pl.: Műköröm, kozmetika, fodrászat, külföldi üdülés, turizmus, stb.
- Időpocsékolás elkerülése. Időtakarékos trükkök. (Tévézés, újságolvasás javallatok, kivonatok, tömörítések.)
- Energiáinkat helyes irányba kell kiaknázni. Nem kell Himalája expedíció, óceáni vitorlázás, de kell Ecuador expedíció, Ujgur expedíció.
- Környezetbarát élet.
- Előny a helybeli, a magyar, a hazai termékeknek, szolgáltatásoknak. (Mezőgazdasági, ipari termékek, szolgáltatások, Hazai kereskedők, kereskedelmi láncok, pénzintézetek választása. Takarékszövetkezet, Hangyaszövetkezet, Piac, stb.)
- Mindenki felé elvárás: az önművelés, az önképzés, (könyvtár, Internet, stb.), az önellátó gazdálkodás alapfokon (kertészkedés, főzés, állattartás, barkácsolás, stb.), önszórakoztatás megtanulása alapfokon (tánc, éneklés, zenélés, alap dalkincs, fafaragás, szabás-varrás, fonás, szövés, hímzés, rajz, festés, stb.).
Mindezt az adott tájegység, népcsoport hagyományaira, az éghajlati és más környezeti adottságokra kell alapozni.
- A régi közösségformáló módszereket ismét terjeszteni célszerű! Régen közösen együtt dolgoztak, majd együtt szórakoztak. Ezt adaptálni kell. Alkalmas terep a műfalu (lakókörzetek), benne az ismerősök, barátok, munkatársak, rokonság. Pl. régen jártak a fonóba, szövőbe, csigacsinálóba, tollfosztóba, dohány-simítóba. Közös kukorica-morzsolás volt. Jártak egymáshoz “tanyázni”. Bálokat szerveztek. Névnapokon sokat énekeltek. A disznóvágásokon mulattak is.
Kalákában végezték a nagyobb betakarítási munkákat. Régen az aratást, és sok mást. A közelmúltban is volt kaláka: a szövetkezettől kapott háztáji földön a betakarítás, szőlőkben a szüret miatt. Kalákában építkeztek a rokonok, barátok, munkatársak.
 j./ Orvoslás tagozat:
- Az életmód, a táplálkozás, a testkultúra klubok munkáját segítse, szaktudással, egészségügyi felmérésekkel, és gyógyítással.
- Szülészeteken, abortusz bizottságokban is legyen minél több emberünk, a tendenciák pozitív befolyásolása végett!
- A táplálkozást tudományos alapon kell megszervezni, az adott közösség természeti környezetének (éghajlat, stb.), életvitelének megfelelően.
Minden falunak, műfalunak legyen államilag, tudományosan felkészített, a közösség által ellenőrzött és fizetett táplálkozási szakértője, aki családra, egyénre szabott havi étrendi ajánlatot ad mindenkinek, kéretlenül is. (Túltáplálás elkerülése, megfelelő ellátottság nyomelemekből, vitaminokból, fehérjéből, rostanyagból, stb.)
- Szorgalmazni kell, hogy a körzeti orvosok gyógyítsanak ki mindenkit a következő fertőzésekből, mivel ezek hosszú távon nagyon sok más betegség okozói:
- Helikobakter Pilori. Gyomorsav túltengést, vagy hiányt okoz. Az érrendszert is károsíthatja. A nyirokrendszerben is krónikus elváltozásokat okoz. Alattomos. Teszt könnyen kimutatja. Könnyen kiirtható, de csak ha kérjük az orvostól.
- Chlamidia Pneumónia. Vérkeringési, érrendszeri betegségeket okoz. Alattomos. Kipusztítható magunkból, megfelelő antibiotikummal.
- Terjeszteni kell a fontos egészségügyi információkat. Például:
- AIDS vírus. Magyarországon a színes bőrűek 60 %-a hordozza. Kerülni kell a kapcsolatot velük. Nem gyógyítható, halálos.
- Humán Papiloma Vírus. Szexuális úton terjed. Nem gyógyítható. Veszélyes a nők fogamzó-képességére, és rákot okoz náluk. Nem szabad a szexpartnereket váltogatni. Kerülendők az alkalmi szexpartnerek, a rosszéletű nők, a prostituáltak.
- A rákbetegségek jelentős hányada vírusfertőzésre vezethető vissza.
- A fogszuvasodást okozó baktérium. A tájékozatlan szülő már akkor betelepíti a gyerekbe, amikor a cumit, vagy mást a szülő is bekapja. Nem kell mások után enni, inni. Csókolózni sem szabad sportból. A hideg-meleg hatás megrepeszti a fogzománcot, ahová befészkel.
- Az autogén tréninggel sokféle betegséget megelőzhetünk, és gyógyíthatunk. (Ld.: Dr. Szendei Ádám, Orvos a családban. Medicina Könyvkiadó, 1988. évi sokadik kiadása.) Ez relaxáció, és önszuggesszió. A betegségek kétharmada pszichoszomatikus eredetű. Még az infekció (fertőzés) károsító hatása is nagymértékben ettől függ.
- A magyar népi gyógyászat mesterfogásai terjesztendők! Magas szinten: könyvben megírva, és a tehetséges gyógyítóknak tanfolyamokon. A mindennapi használatra való ajánlásokat mindenkinek át kell adni, pl. olvasókörökben.
 k./ Energetika tagozat:
- Tényleges kutatás, fejlesztés generálása a perspektivikus területeken.
3.2. Önvédelmi klub:
A települési polgárőrségekhez csatlakozva éjjel-nappali őrszolgálatot kell szervezni és működtetni minden utcában.
3.3. Ökológia klub:
Felgyorsult az élővilág, és a környezet pusztulása.
Erőforrásaink kimerülőben vannak: Energiahiány (kőolaj, stb.), nyersanyaghiány, (foszfor, stb.), élelmiszerhiány, stb.
 - A világ nagy problémái között első helyen áll a közelgő energiaválság, és a globális felmelegedés.
Teendők:
- Koncepciók, tanulmányok, minta rendszerek megvalósítása, információ-gyűjtés, rendszerzés.
- Öko-szociális piacgazdaság megvalósítására kellene törekedni. A fenntartható fejlődés, vagy inkább a fenntartható erőforrások legyen az elérendő cél.
- Túlélő technikák, trükkök terjesztése. (Otthon elméleti képzés, a táborozáson gyakorlat.)
- Fel kell készíteni a társadalmat a katasztrófahelyzetekre. Konkrét ajánlások, tervek.
A Mediterrán éghajlat feljebb húzódik. Tíz év múlva kőolajhiány, foszfát hiány, ivóvízhiány lesz. Migráció. (Orosz szakértők szerint már 2012-től kőolajhiány lesz! Német és USA szakértők szerint ez néhány évvel később következik.)
Éhínség Európában. Energiahiány. Háborús károk. Árvizek. Járványok. A civilizációk összeomlása.
- Meg kell szervezni, ki kell találni a túlélést, az újrakezdést a pusztulás romjain. (Az egyéni és közösségi túlélési technikák kidolgozása, az újjáépítés, az újrakezdés, anyagi alapjai, stratégiák, ismeretszerzés, stb.)
- A génbankok működőképességére vigyázni kell. (Tápiószele.)
- A vetőmag fajtáink, az állat fajtáink megőrzését, köztermesztésben, köztenyésztésben tartását, felügyelni, irányítani, szervezni kell, hogy ne sajátíthassák ki érdekkörök, multi-cégek.
Minden településnek legyen vetőmag fajta szaporító, forgalmazó szervezete, vagy szervezője.
- A Klíma melegedése miatt megelőző, alkalmazkodó akciók szervezése. (Szárazságtűrő, hasznos fafajták, más növények telepítése a Kiskunságban, a Nagykunságban, a Hortobágyon, a Viharsarokban, stb.)
- Fűtés nélküli lakóház-építés technikák. Földbe mélyített ház. Magyar találmány belső hőszigeteléssel 90 % energia megtakarítás.
- Magyar találmány az ivóvíz olcsó arzénmentesítésére.
- Magyar találmány a bármilyen vízből olcsó ivóvíz gyártás technológiájára.
- Esővíz begyűjtés a régi szennyvízaknákba, és hasznosítása locsolásra, WC öblítésre.
- A házi szennyvízkezelés és hasznosítás elterjesztése. (Mosóvizet WC öblítésre.)
- A komposztálós kerti árnyékszéket kell propagálni, a vízöblítéses benti WC használatának minimalizálása végett. (Hordozható, műanyag. Víztakarékosság, környezetkímélés, komposzt-hasznosítás.)
- Izomerővel, napelemmel működtethető eszközök mintadarabjait be kell szerezni, a gyártást meg kell szervezni. (Zseblámpa, rádió, számítógép, stb. Napelemes vízmelegítés.)
- Szélenergia hasznosítás házi spirál-turbinákkal.
- Növénytermelési és állattenyésztési ismeretek, és gyakorlat.
- Ipari alapismeretek és gyakorlat. (Hegesztés, villanyszerelés, famunkák, kőműves fogások, stb.
- Az olcsó, harmonikus, egészséges, környezetbarát élethez való jogot biztosítani kell mindenki számára. Tudományos alapon kell országosan, és világméretekben megszervezni. Az elmaradott régiókban az életvitelt, a társadalom jó megszervezését tanácsadókkal, szigorú törvényekkel, oktatással, munkakultúra megteremtésével, munkalehetőségek megteremtésével sürgősen meg kell valósítani.
 
- Idézet a mezőgazdaság fejezetből:
- Figyelembe kell venni, hogy a válság az nem egyszerűen pénzügyi- gazdasági. Hiánygazdálkodáshoz érkeztünk. Nyersanyag, energia, élelmiszerhiány van, és ez fokozódik. A föld és a víz lesz a legfontosabb természeti erőforrás. Valószínűleg vissza kell állni az iparszerű mezőgazdaságról egy sokkal egyszerűbbre. Lehet, hogy üzemanyag-szűkében a gépesítés is visszaszorul. Várhatóan még az állati erőt is igénybe kell venni, és hozzá sok-sok emberi munkát. A mezőgazdaság termelékenysége le fog csökkenni. A nagyvárosokból sok ember áramlik vidékre. Ha földünket elkótyavetyéljük, akkor még az éhínség is előfordulhat. Földönfutóvá (bozgorrá) válunk.
- A mezőgazdaságban is fel kell készülni a világgazdasági összeomlás, a kőolaj ínség időszakára.
Az állam, és a helyi közösségek szaporítsák a lovakat, tartsanak méneseket. Legyen Hucul, kaukázusi, hortobágyi nóniusz, és hasonló igénytelen ménesek. Ezek mellett tenyészteni kell a régi fajtáinkat, a mai sportlovakat, továbbá a nagy hidegvérű lovakat is.
A mezőgazdasági gépgyártást ismét fel kell éleszteni, amelyik képes lesz a hazai igényeket kielégíteni. Ehhez a kiegészítő iparágakat is meg kell újítani, meg kell őrizni: kohászat, szerszámgépgyártás, bőripar, műtrágyagyártás, növényvédő szer gyártás. (valamennyi mindig kell.) Lásd: Ökológia klubnál írtakat is!
3.4. Táplálkozás klub:
- A magyar emberek 40 %-a túlsúlyos, további 15 %-a elhízott.
- Egészségesen, az életformához igazítva hogyan kell táplálkozni. (Sablonok összeállítása.) Ehhez napi, heti, havi recepteket kell ajánlani, alternatívákkal.
Az orvosi klub által koordinálva, azok egészségügyi felmérésére alapozva kell végezni.
Az alkalmazás szorgalmazása, ellenőrzése, a hatásosság vizsgálata.
- Receptgyűjtemény, havi étrend ajánlat az egyes tagok, illetve családok számára, életkor, testsúly, egészségi, edzettségi állapot, stb. szerint differenciálva. (Minden napra többféle választék.)
3.5. Testkultúra klub:
- Tömegsport előnyben.
- Szakirányai: Versenysport, hobbi-sport, fitnesz, fogyókúra, állóképesség fejlesztés (szív-tüdő-érrendszer), erőfejlesztés, egészség-megőrzés, túra, otthoni edzés, stb.
- Ezek műveléséhez tudományosan megalapozott sablonok adaptálásával személyre szabott edzésprogramokat kell készíteni, majd a végrehajtást ellenőrizni kell, jutalmazni kell. A kitartás ösztönzésére jó módszereket kell bevezetni. Az eredményességet dokumentálni kell. Foglalkozástól, edzettségi állapottól, életkortól függő programok legyenek.
- Teljesítménymérés: A 2000. évi világcsúcs adatokat 100 %-nak vesszük. Kortól függetlenül, százalékban fejezzük ki az egyéni aktuális edzettséget. Az edzettségi szintekhez rendelt jeleket, és ehhez bizonyítványt kell adni. (Mint pl.: a karatéban.)
- Elsősorban saját magunkkal, illetve a teljesítmény-százalékkel kell versenyeznünk.
- A versenysport, a technikai sportok a minimumra szorítandók.
3.6. Kulturális klub:
Feladatai:
a./ Olvasókör szervezése. Ennek mindenki legyen résztvevője. Cél:
--- Ismeretterjesztés. Tisztán lásson mindenki a világ nagy dolgaiban.
--- Közösségi gondolkodás erősítése.
--- Agymosás ellensúlyozása. Lényeglátás.
--- Árok betemetés. Megismerni a másik gondolatait, és az alternatív gondolatokat.
 A hídverés a nagypolitika szintjén nem megy. Ők csak árkot ásni akarnak, tehát a hídverés csak alsó szinteken működhet.
--- Céljaink elérését szolgáló ismeretek, eszmék terjesztése.
--- A műhelyek által kidolgozott tanulmányok, brosúrák terjesztése, megismertetése.
 
- A foglalkozásokra mindig felkészülne 1-1 tag, vagy előadót hívhatnak. A többi elméleti klub is szállítaná a témákat, előadókat.
- Témák: Pl.: Társadalomtudományok, természettudományok. (Elmélet és gyakorlat.) Globalizmus, őstörténet, nemzeti őstörténelem, újkori történelem, energetika, ökológia, életmód. A média ismeretterjesztés foghíjait pótolhatná.
- Házi feladatokat kapnának a tagok: könyvek elolvasása, kivonatolása a többiek részére. Az új ismereteket közösen érdemes feldolgozni, megbeszélni, megvitatni.
- Tesztkérdésekkel ellenőrizendő az elolvasás, és a megértés.)
- Klubon kívüliek, bal és jobboldaliak, és közönyösek is beszervezendők. Megismerve egymást, és nézeteiket temetődne az árok. Fórum lenne, hogy azt a sok információt, amit a média a nyakukba önt kibeszélhessék, feldolgozhassák, helyre tehessék.
- Jó kiegészítője lenne a templomi prédikációnak, és a párttaggyűlésnek.
 
b./- Propaganda a minőségi kultúráról.
c./ Személyre szabottan kell ajánlani újságokat, könyveket, tv-csatornákat. Lista készítendő a nem ajánlott tv-kről, újságokról, műsorokról. Ebben együttműködés a Szakirodalom klubbal.
d./ Szórakoztató, közösségformáló rendezvények, programok szervezése. (Bálok, bulik, túrák, kirándulások, stb.)
e/ Hagyományőrzés, a (a néprajzos klub munkájának hasznosítása, velük együttműködve) az ősi, a hagyományos kultúra terjesztése, hagyományok modernizálása, adaptálása, a hagyományok széleskörű gyakorlásának szervezése. Zene, tánc, ünnepeink, szokások, viselet, életmód, vallás tömeges gyakorlásának oktatása, szervezése, ezekhez események, rendezvények szervezése.
f./ Együttműködés oktatási intézményekkel, művelődési házakkal. (Külső óraadóként, tanfolyamok, szakkörök szervezésével.) Be kell szervezni a közfinanszírozású művelődési intézmények vezetését, külső együttműködőként, vagy klubunk tagjává. A klub tagjaiból idővel jó közművelődési intézményi dolgozó, illetve vezető is lehet.
g./ Nevelés:
- Erkölcstan oktatása, nemzeti érzés átadása. A politizálás alapismeretei. Környezetvédelemre nevelés.
- Erkölcsi nevelési rendszer kidolgozása. Adaptálni kell az 1945 előtti és utáni ilyen könyveket. Az erkölcstant be kell vinni az iskolákba. Felnőttoktatást is kell szervezni.
- Adaptálni, korszerűsíteni kell az erkölcsi elveket, elvárásokat. Hogyan viszonyuljanak az emberek egymáshoz és a közösségekhez?:
Férfi-nő, gyerekem, más gyerek, lány-fiú, testvérek, házastársak, nagyszülők, anyós, após, sporttársak, sportegyesületek, ellenfelek, ellenségek, iskolatársak, munkatársak, szomszédok, falubeliek, haza, Európa, Földlakók.
Meríteni kell a keresztény vallásból, és más vallásokból is.
Vallástörténetet és hitoktatást is szervezni kell az iskolában. A vallásosaknak hosszabban, (hogy megerősítse) a vallástalanoknak rövidebben (hogy megérinthesse). Csak a tradicionális nagy-egyházak vallási oktatása engedhető be az iskolákba. (Légy hű elődeidhez, vallásukhoz!)
Ősmagyar erkölcsi rendszert és hitvilágot is oktatni kell mindenkinek. Nagyon sok bölcsesség, tisztesség van benne. (BŰŰN vallás. Ld.: a Yotengrit c. könyv.) A megtapasztalható transzcendensre építi a hitet. Nagyon jó morális elveket rögzít. A keresztény ökumené, tolerancia alapján elfogadható a keresztény egyház számára is.
Más vallások téziseiből, és a valláshoz kapcsolódó, a mindennapokra való útmutatásokból is meríthetnénk. Pl.: a zsidók Talmud az iszlám Sarija tanításaiból, szabályaiból.
- Az életmód nevelést be kell vinni az iskolákba, és a műfaluba (lakókörzetbe).
- Szaporodási stratégia, szexuális normák, táplálkozás, viselet, viselkedés, illemtan, stb. oktatása minden korosztálynak.
- Felnőtteknek is oktatást, vitafórumokat kell szervezni.
Pl.: Együttélési, gyereknevelési ismeretek, családi konfliktusok kezelése, milyen szellemi és testi táplálékot adjunk a gyerekeinknek, nagyszülőkhöz, rokonokhoz, ismerősökhöz viszonyulás alapszabályai, ünnepeink megtartása, rituáléi, stb.
h./ Közösségformálás, szórakozás közösen:
-- Zenélés. (Magyar hangszerek: Citera, tárogató, körtemuzsika, doromb, vonósok, stb.)
-- Tánc. (táncház, társastánc, bálok.)
-- Főzés. Befőzés. Disznóvágás. Szabás-varrás. Stb.

III. Záró gondolatok:
a./ Aki ezt az írást olvassa, azt gondolhatja, hogy irreális elképzeléseim vannak, vagy hogy a politika az a lehetőségek művészete, és én túlléptem a határokat. Szerintem viszont az ilyen célokat is meg kell fogalmazni, törekedni kell megvalósításukra, módszeresen feszegetni kell a kapukat, fel kell ébreszteni a vezetők, és a kisemberek akaratát, elszántságát, hogy adandó alkalommal tettre készen álljunk, tehát ne csak sopánkodjunk. Ügyesebb nemzetekről vegyünk példát. Vagy cselekszünk, vagy lepusztulunk és kipusztulunk, a maradékunk pedig eltakarodik országunkból.
 
b./ Vajon Ön, az olvasó képes nagy váltásra? A gondolkodási beidegződések, a korábbi sulykolások megengedik ezt? Van olyan bátorsága, mint a nagy elődöknek? Felismerte a személyes érdekeit?
Most csak a civil életünkben kellene áldozatot hozni. Régen az emberek vért, verejtéket, vagyont áldoztak saját és közösségi céljaik megvalósításáért.
 
c./ Vajon a jelentős változások hogyan valósulhatnak meg?
	- Nagy nemzeti és globális természeti, gazdasági, etnikai válságok, tragédiák után?
 (Klímaváltozás, éhínség, járványok, stb.)
- Forradalomban, illetve háborúkkal?
- A látszatdemokráciák helyett emberséges diktatúrák bevezetésével? Puccs? Lenne még ehhez erő? Lenne még önzetlen vezérkara? Lenne hozzá nemzetközi helyzet?
- Az idősebb generációk kihalása után?
 (Feltéve, ha utána lesz még ember, szándék, elszántság, eszközök!)
- Ha a világ és az ország vezetői megvilágosodva a fejükhöz kapnak?
- Mozgalmak szervezése útján?
- Ha konkrét kérdés-csokrok támogatására milliós sorozat tüntetéseket szervez valaki?
- Ha sok-sok népszavazást kezdeményez valaki a fontos kérdésekről?
 
d./ Javaslom, ne csak azt keresse, hogy miért nem lehet a célokat megvalósítani, hanem azt is, hogy hogyan lehet megvalósítani.
 
e./ A pártok, és a kormányok néhány témakörben megnyilvánult bátortalansága, tehetetlensége, mulasztása alapján úgy gondolom, hogy rajtuk kívül másoknak is lehetne szerepe az előkészítő és háttérmunkálatokban. Személyes anyagi, vagy hiúsági karriervágy nélkül, csupán az országunk helyzetén kellene jobbítani. Ismerni kell a korlátokat is. “Egyedül nem megy”.
 
f./ Amennyiben sikerült Önnek ráhangolódni az itt leírt gondolatokra, illetve ezek felkeltették az érdeklődését, akkor tegye meg azt, amit megtehet, illetve mutasson más alternatívákat.
Adja tovább ismerőseinek ezt az írást. Vitassák meg. Újragondolhatja. Eldobhatja.
 
------------------------------
Itt a vége, fuss el véle. Minden jó, ha jó a vége.

Szakirodalom:
Idézetek forrásai:
 
- David C. Korten: Tőkés társaságok világuralma. Magyar Kapu Alapítvány, Bp. 1996.
- Hans-Peter Martin - Harald Schumann: A globalizáció csapdája. Perfekt Rt., Bp. 1998.
- Csath Magdolna: Kiút a globalizációs zsákutcából. Saját kiadás, 2001.
- Síklaky István (+): Létbiztonság és harmónia. Egy zöld fordulat programja. A pénzuralmi  rendszer alternatívája. Éghajlat könyvkiadó, 2003.
- Soros György: Az amerikai hatalmi lufi. Scolar Kiadó, 2004. Bp.
- Soros György: A gyarlóság kora. Scolar Kiadó, 2007. Bp.
- Drábik János: Uzsoracivilizáció I-II-III. Gold Book Kft. Debrecen, 2002 - 2003 - 2003.
- Drábik János: Új világrend? Világzsákutca. Gold Book Kft. Debrecen, 2004.
- Drábik János: Orwellia. Gold Book Kft., Debrecen, 2007.
- Drábik János: Az emberközpontú világrend. Gold Book Kft., Debrecen, 2007.
- Dr. Szilágyi Mária: Érzelmi globalizáció. U… Magazin, 2008/8. szám.
- Televíziós és rádiós műsorok.
Ajánlott irodalom:
- Gróf Széchenyi István: Hitel, világ, Stádium.
- Fritz Baade: Versenyfutás a 2000. évig. Közgazdasági és Jogi Könyvkiadó, Budapest, 1965.
- Barbara Ward - Renée Dubois: Csak egyetlen Föld van. Közgazdasági és Jogi Könyvkiadó,
 Budapest, 1975.
- Konrad Lorenz: A civilizált emberiség nyolc halálos bűne. Ikva könyvkiadó, Sopron, 1988.
- Várkonyi Tibor: Az élet veresége. Akadémiai Kiadó, Budapest, 1988.
- Dr. Csaba György: A modern ember biológiai paradoxonja. Medicina kiadó, Budapest, 1989.
- Hargitai Károly: A broiler társadalom. Akadémiai Kiadó, Budapest, 1989.
- Pokol Béla: A társadalom kettős szerkezetének elmélete - összegzés. (Szociológiaelmélet c.
 kötete (Rejtjel Kiadó, 1999.) átdolgozásának záró fejezete.) Forrás:
 http://jesz.ajk.elte.hu/pokol17.html
- David Keys: Katasztrófa. Vincze Kiadó, 2002. Bp.
- Síklaky István:
 “A Szent Korona népe kelet és nyugat között.” c. könyv.
 “Jóléti gazdaság a Szent Korona országában.” c. könyv.
- Professzorok Batthyány Köre: Szent István-terv. Gondolatok a nemzet felemelkedéséről.
 Kiadja: a kör, és a Magyar Szemle Alapítvány, 2005.
- Bogár László: Bokros újratöltve. Kairosz Kiadó, 2006.
- Bogár László: Magyarország és a globalizáció. Osiris Kiadó, 2006.
- Bogár László: Nemzet-Program. Újságcikk. Publikálva: 2007. nov. 19.
- Bogár László: Hálózatok világuralma. Argumentum Kiadó, 2008.
- Szabó Anna cikke: Magyar Nemzet, 2006. dec. 19.: “ A túlfogyasztás evolúciós zsákutcája.”
 címmel. (Náray-Szabó Gábor akadémikusnak a Magyar Szabadalmi Hivatal “Szép
 beszélgetések” előadássorozatban elmondottak alapján.
- Dr. Bene Éva: Megdőlt az életfa. Kairosz Kiadó, 2006.
- Dr. Bene Éva: Emancipációs bumeráng. Kairosz Kiadó, 2007.
- Iared Diamond: Összeomlás - Tanulság a társadalmak továbbéléséhez. Typotex kiadó, Bp.
 2007.
- Sípos S. Gyula: Haldokló nemzet, feléledő nemzet, Zarándok kiadó, 2007.
- Kocsis István: Magyarország Szent Koronája. Püski Kiadó,
- Zétényi Zsolt: A Szent Korona-eszme mai tartalma. Püski Kiadó.
- Raffay Ernő: Nem zárható ki Trianon revíziójának elképzelése. 2006. 12. 22.
 www.trianonmuzeum.hu az Erdélyi Napló nyomán.
- http://www.fidesz.hu/download/migracio.doc forrásból: “Előterjesztés a Kormány részére a
 Magyar Köztársaság migrációs stratégiájáról. Budapest, 2007. január.”
- Magyarságtudományi Tanulmányok. Hun-idea Kiadó, Budapest, 2008.
- Magyar Nemzetstratégia. Püski Kiadó, Budapest, 2008.
 
- Imreh István: A rendtartó székely falu, Bukarest: Kriterion, 1973; 
- Imreh István: Erdélyi hétköznapok, 1750-1850. Bukarest: Kriterion 1979
- Imreh István: A törvényhozó székely falu, Bukarest: Kriterion, 1983; 
- Barabási László: A székely rendtartás. Fríg Kiadó, 2006.
- Máté Imre: Yotengrit. A rábaközi tudók (sámánok) szellemi hagyatéka. I-IV. Győr, Palatia  Kiadó, 2004.
 
- http://www.dobogommt.hu weblap: A mitikus magyar történelem.
- http://baranta.gportal.hu weblap: A baranta hagyományos Magyar harcművészet.
- http://naput.hu weblap: Az eredendő műveltség.
- http://www.magtar.hu weblap: MAG mozgalom. (Mintaként Alkalmazott Gondviselés)
Tanítás - gyógyítás - minta. Magfalva a gyakorlati megvalósítás példája. (Hagyományos önellátó paraszti gazdálkodás kalákában. Önellátó, önvezérelt, a természettel együttműködő falu.)
 
- Ajánlom elolvasásra a következőket is:
 
1. Imreh István - Kutatásai a rendtartó székely faluról:
http://www.epa.oszk.hu/00000/00005/00019/mester2.html
Vásárhelyi Judit:
A FENNTARTÓ REND: A SZABAD ÖNKORLÁTOZÁS 
Imreh István, az ökológiai fenntarthatóság régésze
 
2. Imreh István - Falutörténeti kutatásai:
http://www.hhrf.org/korunk/9904/4k19.htm
Egyed Ákos:
Jelenben élő múlt
Gondolatok Imreh István falutörténeti kutatásairól
 
3. Géczy Gábor - Magfalva:
http://www.magtar.hu/magfalva.html
PORTRÉ - Géczy Gábor - fizikus, tanár
 
4. Fórum - Rendtartó székely közösségek témáról:
(Több részletben közlik az alapismereteket, a maratoni beszélgetések között szétszórva.)
http://szentkoronaradio.com/tarsalgo/viewtopic.php?id=84
Alapismeretek a Rendtartó Székely közösségekről.