### 1526–1606

Köztörténet | Anyagi műveltség | Szellemi műveltség
1526 nov. 11. Zápolyai János koronázása, uralkodik 1540-ig, – nov. 30. Ferdinánd oklevele az ország jogainak megtartásáról, – dec. 16. Ferdinánd királlyá kiáltása, uralkodik 1564-ig. János követségeket küld a külföldi udvarokba. [Magyarország nyugati részének politikai autarkiája megszűnik. A szultán hódított országnak tekinti Magyarországot.] Ferdinánd országgyűlésén külön tárgyalnak a főurak és köznemesek, magyarul. [János pártján a familiáris rendszer mechanizmusa. – János elhanyagolja a hadikészületeket.] 1527 júl. 25. Iván cár veresége Sződnél, – aug. 20. Ferdinánd bevonul Budára – szept. 27. Frangepán Kristóf halála, – nov. 3. Ferdinánd koronázása. Jajca török kézre kerül. Lasky követsége a szultánnál. 1528 jan. 27. Szolimán szövetséget ígér Jánosnak, – márc. 20. szinai csata, – máj.–nov. Ferdinánd első követsége Sztambulban, – szept. 25. sárospataki ütközet, – okt. 28. fontainebleaui egyezmény. 1529. jún. 22. földvári csata Erdélyben, – aug. 18. János Mohácsnál Szolimán előtt, – szept. 7. Buda eleste, – szept. 26–okt. 14. Bécs ostroma. Ibrahim Jánosnak kiadja a Siklósnál török kézbe került koronát. [Jánost alattvalójának tekinti a szultán, Magyarország a török felvonulási és élelmezési területe.] Az ország kettészakadása állandósul. 1530 febr. 14. budai országgyűlés, Bánffy János nádor 1534-ig – nov. Buda ostroma (Roggendorff). – dec. 26. Gritti kormányzó. nov. poseni fegyverszünet három hóra. 1531 márc. 19. bélavári, máj. 19. veszprémi, nov. zákányi tanácskozások. máj. egyévi fegyverszünet a szultán beleegyezésével. János szövetkezései a bajor hercegekkel és a szász választóval. 1532. jan. 1. kenesei, márc. 12. berhidai tanácskozások, Ferdinánd (Esztergom ápr. 24.) ellenországgyűlése, – júl.–szept. Lamberg és Nogarola, Ferdinánd követei a szultánnál, birodalmi hadsereg Bécs alatt. aug. 10–29. Kőszeg ostroma, – okt. 4. Thurzó Elek helytartói kinevezése. az Ártándy-testvérek kivégeztetése. a Zrínyi-testvérek megtagadják a szultánnak az adót. 1533. jan. 21. a szultán békét ígér Ferdinándnak. 1534 Bánffy nádor halála. Nádasdy Tamás Ferdinándhoz pártol. aug. 10. Czibak Imre, szept. 29. Gritti halála. 1535 aug. 21. fegyverszünet Ferdinánd és János közt (1536 márc. 1-ig), – okt. 4. Péter moldvai vajda Ferdinándnak hűséget fogad, – dec. 4. Kassa elfoglalása. Fráter György a kiegyezés mellett. 1536 márc. 1. Nagyszeben Jánosnak hódol. [7–8 ezernyi szabad székely a primorok jobbágyává süllyed. – Az erdélyi szászok lélekszáma 60–70.000, az oláhoké 80–100.000. – A szász székekben a városok vezetőszerephez jutnak]. [János a szultán bizalmatlansága miatt nem erősítheti meg a török végeket.] 1537 Klissza török kézre kerül. szept. Katzianer veresége Eszéknél. [a királyi hatalom szilárdulása, a rendiség védekezése megmerevíti a magyar alkotmányt]. 1538 febr. 24. Nagyváradi béke, – a római pápa János öt főpapját kinevezi. 1539 febr. 23. János esküvője Izabellával, – okt. 3. Katzianer meggyilkolása. 1540 júl. 7. János Zsigmond születése, 21. János király halála, – nov. Buda ostroma (Fels Lénárt). A török Baja–Kalocsa környékén telel. 1541 máj.–aug. Buda ostroma (Roggendorff), – aug. 29. Buda török kézre kerül, – dec. gyalui egyezmény, – Majlád erdélyi vajda török rabságba jut. 1542 jan. tordai gyűlés, Szolimán rendeletére Kelet-Magyarország fölosztatik János Zsigmond, Fráter György és Petrovics közt, Izabella a gyulafehérvári püspökség jövedelmét kapja, – szept.–okt. Pest ostroma, – nov. Thurzó Elek felmondása, – dec. Várdai Pál helytartó. 1543 febr. kolozsvári gyűlés Izabellára bízza Erdély kormányát, Gyulai gyűlésen a magyarországi részek Erdélyhez csatlakoznak, – jún. 23. Valpó, júl. Pécs júl. 7. Siklós, aug. 10. Esztergom, aug. 17. Tata, szept. 3. Székesfehérvár török kézben. 1544 ápr.-tól: Visegrád, Nógrád, Hatvan, Döbrököz, Simontornya, Ozora, Velika török kézre kerül; lévai és szalkai győzelem. aug. tordai gyűlés Fráter Györgyre bízza a pénzügyeket és igazságszolgáltatást. 1545 nov. 10. fegyverszünet 18 hóra a törökkel. 1547:5. A dinasztia örökös voltának elismerése. 1547 ápr. Nyáry Ferenc a szászországi harctéren, – jún. török béke, – dec. a török béke kihirdetése a magyar tanácsban. 1549 febr. 10-től Báthory András új tárgyalásai Martinuzzival. [főurak egyezményei az ország békéje érdekében]. 1550–51 háború Izabella és Fráter György között. [Mária özvegy királyné birtokai kivétetnek a magyar kamara hatásköréből]. 1551 júl. 19. Izabella Kolozsvárt aláírja a szerződést Erdély átadásáról, – szept. 19. Becse, 24. Becskerek, okt. 8. Lippa török kézben, okt. 16–27. Temesvár ostroma, – nov. 18. Lippa visszafoglalása, – dec. 17. Fráter György halála. Castaldo uralma Erdélyben. 1552 júl. 26. Temesvár, 30. Lippa, aug. 11. Karánsebes török kézben. ápr. 10. Veszprém, júl. 10. Drégely, szept. 4. Szolnok eleste, szept. 9–okt. 18. Eger ostroma. Szeged végleges megszállása. aug. 11. palásti csata, szept. Móric szász választó Győrnél. 1553 Csázma és Verőce török kézben. [nemesek menekülése a várakba]. 1554 márc. 1. Nádasdy Tamás nádor 1562-ig, – Kaposvár, Korotna, Babócsa, szept. Fülek török kézben. – Oláh Miklós megkezdi Érsekújvár építtetését. 1555 febr. 14. pápai fölmentvény Martinuzzi gyilkosainak. 1556 márc.–júl. Petrovics Péter Erdélyben. – nov. 28. Szamosújvár elfoglalása, jún.–júl. Szigetvár első ostroma, – júl. 22. Rinya melletti ütközet, – aug. Tarkő, Nagyida elfoglalása, – szept. Korotna visszafoglalása. 1557 Nagyvárad Izabellának hódol. máj. 1. Tata újból török kézre, – okt. 15. Nagyszöllős Ferdinándé. [országgyűlési viták a rendi gravamenek és kir. propozíciók elsősége fölött. – „Vegyes” (= más országokat is érdeklő) magyar ügyek. – A király törvényváltoztatási gyakorlata, – az idegen befolyás intézményessé válik]. 1558 szept. 1. Bebek és a Kendyek kivégzése, – okt. 13. kazai csata. 1559 jan. 31. török béke, – szept. 20. Izabella halála. [János Zsigmond fokozatosan eladományozza a fejedelmi birtokokat]. 1562 márc. 4. hadadi csata, – máj. székely lázadás, – jún. 2. Nádasdy Tamás halála, – a nádori szék betöltetlen 1608-ig, – aug. 17. török béke, – Segesvári országgyűlés székelyföldön életbelépteti a jus regiumot, a székelység jobbágysorba süllyed. 1563 szept. 8. Miksa koronázása, Eger és a horvátországi várak királyi kezelésbe vétele. 1564 júl. 25. Ferdinánd halála. I. Miksa uralk. 1576-ig. 1565 Schwendi elfoglalja Tokaj, Szerencs, Szatmár, Erdőd, Nagybánya várait, János Zsigmond visszafoglalja Nagybányát, Erdődöt, Pankotát, Schwendi újra elfoglalja Nagybányát, Jenőt. aug. 7. a szultán elrendeli a várak visszaadását János Zsigmond kezéhez. Krupa, Novi török kézben, Erdődy Péter győzelme. 1566 jún.–júl. Veszprém és Tata visszafoglalása, – jún. 29. János Zsigmond Zimonyban a szultán előtt, – szept. 1. Gyula, utána Jenő és Világosvár, szept. 8. Szigetvár eleste, – tatárdúlás a Tiszavidéken, – János Zsigmond hadai Debrecennél kiszabadítják a tatárok foglyait. 1567 Schwendi Munkácsig nyomul, várharcok. 1568 jan. 14. Oláh Miklós halála, – febr. 17. drinápolyi béke. 1569 okt. 18. Verancsics Antal esztergomi érsek, kir. helytartó Bornemisza Pál nyitrai püspök. 1569–70. Karácsony György lázadása. Dobó és Balassa elfogatása. 1571 jan. béke János Zsigmond és Miksa között, – márc. 14. János Zsigmond halála, – ápr. Thury György halála, – máj. 25. Báthory István erdélyi fejedelem (1586-ig). Várgede török kézben, Érsekújvár erősítése. [török betörések béke idején]. 1572 jún. 24. Verancsics kir. helytartó, – szept. 20. Rudolf koronázása. [viszály a király és rendek közt a háramlott birtokok miatt]. 1573 jan. Gubecz Máté lázadása, – febr. 3. a török Kanizsa külvárosát dúlja, – jún. 15. Verancsics halála. [németgyűlölet az idegen kormányzat miatt.] 1573–74 Békes Gáspár lázadása. 1574 júl. 10. Kerelőszentpáli csata, – júl. Kékkő, Divény, Somoskő, Buzin és Zrin török kézben, – nov. 22. török béke újabb 8 évre. 1575 dec. 14. Báthory István lengyel királlyá kiáltása. Visszafoglalja Husztot. 1576 Báthory Kristóf erdélyi fejedelem (1581-ig), – okt. 12. Miksa halála. – dec. 25. török béke 8 évre. 1576–1608 I. Rudolf király. 1577 Ferhád boszniai basa 150 községet pusztít el Horvát-Szlavonországban. 1578 júl. Károlyváros építésének kezdete. 1579 Buzin, Osztrovác, Zrin visszafoglalása. Rudolf betegségének kezdete. 1580 zsámbéki, nádudvari, gorbonoki csata. 1581 máj. 27. Báthory Kristóf halála, utóda Zsigmond (1602-ig). Istvánffy Miklós alnádor. 1583 jan. 11. török béke újabb 8 évre. – Körmend megrohanása, balatonhidvégi és ónodi csaták. Erdődy Tamás horvát bán. 1584 Dobsina pusztulása, szluini csata. 1585 ápr. Géczy János Erdély kormányzója. 10.000 családra becsült bolgár-szerb-oláh menekült Erdélyben. [Báthory István törökellenes terve.] 1586 Muraköz dúlása, dec. 13. Báthory István halála (erdélyi fejedelem Báthory Zsigmond 1581 óta, 1602-ig). 1587 szőnyi, koppányi, érdi és kacorlaki csata. 1588 Fejérkövi István nyitrai püspök kir. helytartó, – okt. 8. szikszói harc. [főurak a közjogi ellenzék vezérei, – országgyűlésen és bizottságaiban övék a döntő szó, – megyék követeket a főurak és alispánok akarata szerint választanak]. 1591 Kiskomárom eleste. Sziszek ostroma. 1592–1605 VIII. Kelemen pápa állandó pénz- és katonasegélye Rudolfnak a török ellen. 1592 török béke 8 évre. Hrasztovica, Gora, Bihács elfoglalása. Petrinja építése, – júl. 19. Petrinjai csata, – nov. Sziszek új ostroma. 1593 a szlavon rendek a töröknek való hódolással fenyegetőznek, – jún. 22. sziszeki csata, Hasszán basa halála, – aug. Sziszek. okt. Veszprém és Palota eleste, – nov. 3. pákozdi csata, – nov. Rimaszombat, Divény és Fülek és több kisebb vár visszafoglalása. 15 éves háború 1608-ig. 1594 márc. Berzence, Csurgó, Babócsa és Nógrád visszafoglalása, – máj.–jún. Esztergom ostroma, Balassa B. halála. – júl. 13. Tata, szept. 29. Győr török kézbe, tatárdúlás Debrecen környékén. júl.–aug. Petrinja, Sziszek, Hrasztovica, Gora visszafoglalása, Petrinja, Hrasztovica, Góra ismét török kézbe. aug. 28. Báthory Boldizsár és társai kivégzése. 1595 jan. 28. prágai szövetség Rudolf és Báthory Zsigmond között, – júl. 16. Hardegg kivégeztetése, – júl. 24. Párkány visszafoglalása, – aug. 14. Mansfeld Károly halála, – aug. 26. vörösvári csata, – szept. 3. Esztergom visszafoglalása, aug. 6. Báthory Zsigmond esküvője. aug. Hrasztovica, Gora, Petrinja visszafoglalása, – okt. 18. Tergovistye, Gyurgyevó elfoglalása. 1596 ápr. 7. Klissza visszafoglalása, – jún. 6. Klissza eleste, jún. Temesvár ostroma. – Hódmezővásárhely pusztulása. Vác, Hatvan visszafoglalása. – okt. 13. Eger elfoglalása, – 26. mezőkeresztesi csata. Szegeden tatár had telel. 1597 jan. 29. Kutassy János esztergomi érsek és kir. helytartó, – Tata visszafoglalása és elvesztése, Győr ostroma, – okt.–nov. Temesvár ostroma, – a tatárok Zombor környékén télre maradnak. 1598 márc. 28/9. Győr, ápr. Tata, Gesztes, Veszprém, Palota visszavétele, – okt.–nov. Buda ostroma. ápr. 10. Rudolf biztosai Erdélyt átveszik, – jún. 9. Mihály vajda hódolása, aug. 20. Báthory Zsigmond újra Kolozsvárt, – szept. Csanád török kézre, – okt.–nov. Nagyvárad ostroma. Szalonta „kis futása”. 1599 márc. Báthory András erdélyi fejedelem, – okt. 28. sellenberki csata, – okt. 31. Báthory András halála, – nov. 1. Mihály vajda Gyulafehérvárott. jún. 20. tolnai zsákmány, Koppány, Ozora, Dombóvár, Valpó visszafoglalása. 1600 márc. 23. Pálffy Miklós halála, – jún. vallon lázadás Pápán, – júl. 29. Schwarzenberg halála, – aug. 10. Pápa megfékezése. Siklós, Babócsa eleste, – okt. 20. Kanizsa átadása. szept. 18. miriszlói csata. 1601 febr. 4. Báthory Zsigmond újra fejedelem, – aug. 3. goroszlói csata, – 19. Mihály vajda halála, – szept. 11. Báthory Zsigmond Brassónál. szept. 20. Székesfehérvár visszafoglalása, – okt. 13–15. Székesfehérvár körüli csaták, – nov. 18. Ferdinánd elvonulása Kanizsa alól. 1602 júl. Báthory Zsigmond végleges távozása Erdélyből, – Székely Mózes tövisi veresége, – aug. 29. Székesfehérvár átadása a töröknek. szept.–okt. Buda ostroma, Pest visszafoglalása, – a tatárok Pécs és Szigetvár körül telelnek. 1603 júl. 22. Székely Mózes halála Brassónál. – Illésházy menekülése. Budát Ruswurm másodszor ostromolja. Hatvan visszafoglalása. 1604 jan. 6. a kassai templom elfoglalása, – május: az 1604:22. t.-cikk, – szept. Pest és Hatvan újra török, – okt. 10. Esztergom fölmentése, – okt. 15. diószegi (álmosdi) csata, – nov. 12. Bocskay Kassán, – 14. osgyáni, 28. edelényi csata. 1605 ápr. 20. szerencsi gyűlés, – máj. 17. pozsonyi első ütközet, – jún. 11. Nyitra Bocskaynak hódol. – Bocskay hívei a Dunántúl. júl. 1. Bocskay szerződése a törökkel, – szept. 14. medgyesi gyűlés. okt. 3. Esztergom török kézbe, – 17. Érsekújvár Bocskayé, – nov. 11/12. Bocskay Budán a nagyvezérnél. Bocskay Erdély-koncepciója. Bosnyák Tamás érsekújvári kapitány: két tar közt elveszünk. 1606 jún. 23. bécsi béke, – aug. 8. Rudolf óvása, – szept. 23. Mátyás nyilatkozata, a magyar, osztrák és cseh rendek kölcsönös garanciája, – nov. 11. zsitvatoroki béke, – dec. 29. Bocskay halála. | 1526–39 a rézbányák Fugger-bérletben. 1526 Báthory István lefoglalja a török elől menekülő egyháziak kincseit, – Mária királyné Pozsonyba viteti a budai templomok kincseit. [idegen királytól függő idegen katonaság Magyarországon.] 1528 magyar kamara szervezése. 1529 Ferdinánd budai intézményei (kamara stb.) megsemmisülnek. Az egyházi nagybirtok megsemmisül. [Dominu-servitori viszony új erkölcsi alapja a török harc. Szerb naszádosok török szolgálatba lépnek, a huszárság megmagyarosodása kezdődik.] 1529–32-től horvát telepedés. 1530 Belső-Ausztria rendei kezdik vállalni a horvát várak fenntartását. 1531 magyar kamara új szervezése. [Új arisztokrata családok s világi nagybirtok túlsúlya. A délvidék pusztulása, délvidéki urak egyezkedése a törökkel, – magyar urak a török béke ellen.] 1534 Somogy portaszáma 7300, (1526 előtt 11.000) ebből 2800 puszta. 1535:60. t.-c.: új erősségek lebontandók (1543:4, 1546:28, 1548:46). [sok végvár magánkézen]. 1536:16. t.-c. elismeri a helytartó kinevezésének jogos voltát. – 1536:49. t.-c.: kormányszékhely Pozsony. Kecskemét környéke pusztul. 1537 udvari kamara utasítása ennek alárendeli a magyar kamarát. 1537–75 Győr várának építése. 1537 körmöcbányai konföderáció. [végvidéken magyar csapatok állatokat, törökök embereket hajtanak el]. [Ferdinánd udv. tanácsában idegenek intéznek magyar ügyeket]. 1541 a rézbányák bérletét megújítják a Fuggerék. budai pasalik. Verbőczi a magyarok bírája Budán. 1542-től menekülés Szeged–Temesvár vidékéről. 1542 jan. tordai orszgy. az erdélyi tanács szervezése. dec. a helytartótanács kialakulása nyugati mintára. Morbus hungaricus, lues pannonicus jelentkezése. Végvári élet kifejlődése. 1543:6: a servitorok a dominus ellenére is engedelmeskedjenek a törvénynek. 1543:7. magánosok végvárainak védelme a király által – Dunamenti városokban rác kereskedő és bérlőosztály, Délvidéken rácokat telepít a török. 1545-i törvény végén az egyes cikkekre külön válaszol a király. 1545:44. és 1547:18. a hatalmaskodás ellen. 1546:39. elhalasztja, 1547:26. megadja a jobbágyok szabad költözködési jogát, 1648:32. fölfüggeszti, 1550:34. megengedi, 1556:27–33. szabályozza. 1548:61 a földesúr joga a dézsmák bérletéhez. 1549 Nádasdy és Zrínyi egyezménye (Sárvár). a helytartótanács első fennmaradt szabályzata. 1550 királyi előterjesztésre javaslatot Ferdinánd az alsóausztriai kamarától kér. vlachok tömegesebb megjelenése Árva megyében és környékén. Szabadka környékén rácok [erdélyi szász polgárok elzárkózása más társadalmi csoportok elől. – Marhakereskedő főurak]. 1551 elhagyott monostorok lerombolása Szolnok felé. [„magyar módra] várépítés elterjedése. 1552 11–13: dominus és servitor viszonyának szabályozása. [Debrecen állandó gyarapodása a török alól menekülőkkel, virágzó helységek pusztulása]. 1555:4., 1566:15. és 1567:20 miles continuus tartása. Ung. 1558 Zala, 1579 Abaúj eltiltja a jobbágyköltözést. 1556 a bécsi haditanács szervezése. Rendszeres várépítkezés kezdete. 1557 erdélyi országgyűlés: két nemzet szava kötelezi a harmadikat. 1558 8300 magyar gyalogos a végvárakban. [a sóbányák jövedelmét a király végleg elveszti]. 1559:8.: tisztán magyar ügyekben magyar tanácsosok alkalmazása. [Palota vára (mint több magánvégvár előbb és utóbb) királyi kezelésbe kerül. – Az ország évi jövedelmét 900 ezer frtra becsülik, valóban 600 ezer. – Magyar lakosok elhurcolása török területre. – A Duna és mellékfolyóinak elmocsarasodása]. 1561-től a kamara igyekszik a tizedek olcsó bérelésére. 1562 Miksa elutasítja a török békeügybe való beleszólást. [pazarlás családi ünnepeken]. 1563:34.: idegenek helyett magyar kapitányok alkalmazásáról. 1564 Ferdinánd a kecskeméti bírónak kiterjedt ítélkezési jogot ad. 1565 Miksa bányarendelete elnémetesíti a bányakezelést. [várkapitányok szednek be dikális adót]. 1566-tól a bécsi kamara állandóan számol a birodalmi segéllyel. Nagykúnság és Bihar pusztulása. 1567:17.: az ingyenmunka évi 12 nap. 1567:29.: vegyes bizottság a katonai kihágások megvizsgálására. A főrendiházban 8 egyházi és 75 világi főúr ül. [Erdélyben a magyar, székely, szász és oláh nemzetiség aránya csaknem egyforma. Német katonaságot a németség erősítésére küldenek Magyarországra. – Munkácsi gazdasági utasítás a szántás fontosságáról (majorságok alakítása). – Heves vm. lakossága 41.000-nyi, ebből nemes 1000 lélek. – A Dunántúl török alatti része és a Szerémség puszta, Sarkadtól Gyuláig síkvíz]. 1572 Oláh (Érsek-) újvár királyi kezelésben. 1573 Miksa adóssága 10 millió forint. [két háromosztású parasztházak, bennük máznélküli kemencék, – a nép körében fínom hímzések, – országos vásárok nagy száma, városok kereskedelme visszafejlődik, – a nemesség szegényes élete a török rabság miatt, felsőbb iskolázás nehézsége, birtokadományokat főurak nyernek.] [török adórendszer, a behajtás kegyetlensége]. 1575 Erdély törökadója 10.000-ről 15.000 frtra emeltetik. 1576 Báthory István lengyel-erdélyi uniógondolata. Rueber János németellenes mozgalomtól tart. 1578:27: haditanács tagjai az ingyenmunkát felosztó bizottságban. A várvonal évi költsége 1,313.000 forint. [Budán 800 zsidó él]. 1580 orszgy. panaszol, hogy Magyarország tartománnyá süllyedt. 1581 vlachok Károlyvárosban. [Zala vm. portánként félfrt megyei adót vet ki, 1586 eltiltja a jobbágyszabadköltözést.]. 1585-től Pálffy Miklós hadiszállításai. A hatósági árszabások ügyét a vármegyék magukhoz ragadják. Gabelmann Miklós a zsoldosok pusztításairól. [főurak szállításai a hadsereg részére, – idegen főkapitány Kassán, – osztrák és cseh rendek saját hűségükre akarják esketni a magyar végvárakban az ő adójukból tartott csapatokat. – Huszár, darabont, hajdu, naszádos]. 1593–1608 [nyáron nagy harcok, – portyák egész évben, – császári ezredesek visszaélései a zsolddal]. [kir. birtok apadása, zálogösszegek emelése, –„bona occupatitia”]. [oláh betelepülés]. 1595:6. t.-c.: portánként a jobbágytól 9, a földesúrtól 6 frt adót vet ki. 1595:30. és 1596:20.: a magyar katonák zsoldjának maximálása. Bihar vm. lakosságának rohamos pusztulása kezdődik. 1596 Somogyban 193 porta. [ruha-szőnyeg fényűzést meghaladó ékszer és nemesérc fölszerelés halmozása]. 1597 Nádasdy és Pálffy hadügyi reformjavaslata. 1598 Bazin és Szentgyörgy kir. városi kiváltsága. Kecskeméten „fogott bírák”. [magyar kereskedők a bécsiek adósai]. 1599 Pálffy Miklós javaslata a zsoldosok elszállásolásáról. [Somogyban rác telepek kenézek alatt]. 1600 az orszgy. kizárja Modor követeit. [a háború évi kiadása 3–4 millió]. 1601–1603 Illésházy István pöre. [Barbiano kassai kapitány rablásai]. 1602:20: a katonák ne osszák föl maguk között a birtokokat. [Kolozsvár elzárkózik a nemesek bevándorlása elől]. 1603 az orszgy. kéri, hogy a nemesség maga védekezhessék a garázdálkodó zsoldosok ellen. 1604 márc.–ápr. a prot. nemesség megegyezése a prot. városi polgársággal a vallási birtokállomány védelméről. 1605 május Bocskay utasítása Illésházyhoz a magyarság helyzetéről a török és német között. Illésházy és Bocskay szembefordulása a török kérdésben. – [magyarok ezrei a budai rabszolgavásárokon]. 1606 kassai országgyűlésen a hajdúk szavazati joga katonai ügyekben. Júl. 2. Illésházy levele a nyugati magyar politika alapvetése. Dec. 17. Bocskay végrendelete. | [Németgyülölet szittyahangulat. Délszlávok mint a török szövetség hívei. Magyar urak az ország egyesítéséért. Török-magyar ellentét kiegyenlíthetetlensége. Számos püspökség üresedésben. Conradus Cordatus Mohács okának a reformáció üldöztetését tartja. Szórványosan halálos ítéletek a különböző vallások hirdetői ellen. Nagybirtok szerepe a ref. terjedésében.] 1527 az első magyarnyelvű nyomtatvány. 1528–57 a nyitrai püspökség üresedésben, kincseit világi célokra fordítja Ferdinánd. 1530 augsburgi hitvallás. [egyházi hivatalok adományozása a hármaskönyvben leírt magy. kir. kegyúri jog címén.] 1533 Komjáti Benedek: Szent Pál levelei magyarul. Murmelius latin–német–magyar szótára. 1534 Cseribarátok száma felényire csökkent. 1535 Ozorai Imre hitvitázó könyve. [Georgievics Bartholomaeus könyvének (Törökországról) az egész század folyamán számos latin, német, francia stb. kiadása. Neue Zeitungok a magyar helyzetről, köztük 1531 János és Ferdinánd békéjéről, 1532 Jurisics két levele]. 1536 Pesti Gábor új testamentumfordítása, Esopus fabulái (Bécs), Gálszécsi István Énekeskönyve (Krakkó). [a protestantizmus még tartja a kath. külsőségeket]. 1537 Magyarországon már csak 3 fölszentelt főpap. 1538 Farkas András Cronica de introductione Scytharum in Ung. 1539 Sylvester János latin-magyar nyelvtana. 1542-től nincs Erdélyben kat. püspök. 1540 után ruha-, szőnyeg-, ékszer- és ezüstnemű fényűzés, thezaurálás, egyházi ruhák és ékszerek eladása, megsemmisítése, a főpapok 3137 a világi urak 10 ezer állandó katona tartására adóznak. 1543 [a két érsek és legtöbb püspök székhelye és megyéje török kézben]. 1544 catechismus valachicus. 1545 az egri püspökség jövedelme a vár fenntartására fordíttatik. 1546 confessio pentapolitana (Ferdinándnak 1549-ben mutatják be). [török durvaság személyes és írásos érintkezésben, az új nemzedék fokozódó törökgyűlölete]. 1549 Dévai Mátyás: Orthographia ungarica (Krakkó). 1549–50 Szegedi Kis István superintendens (toronyi zsinat). Pécs templomköveiből magyar rabok építenek Jagodinában mecsetet. [magyar nyelv térhódítása a levelezésben]. 1550 Drávaszentmártoni hitvita. Batizi András: Kereztyéni tudományról. Sztárai Mihály: Igaz papság tüköre. 1550 után több felekezet együttélésének problémája, cuius regio eius religio, – a felsőbbség a vallási egységért. 1551 A bibliának első része (Heltai, Kolozsvár). A részegségnek és tobzódásnak veszedelmes voltáról (Heltai, Kolozsvár). 1552:7. t.-c. új vallási törvények fölösleges voltáról. Fráter György halála után keleten uralomra jut a protestantizmus. 1553 szászok közt protestáns püspökség. – Szegedi Kis István alsóbaranyai lutheránus püspök. – Vigasztaló könyvecske (Heltai, Kolozsvár). Zalai apátságba Nádasdy Tamás világi commendatort tesz. 1553–1568 Oláh Miklós prímás. 1554 Szatmár-óvári zsinat. – Tinódi Krónikája (a servitori hűség dicsérete). A pápa kinevezi Ferdinánd 10 főpapját. [ker. szolidaritás tudata Magyarországon.] 1556 Erdélyben a kat. egyházi vagyon lefoglalása. – Tinódi halála. 1557 febr. gyulafehérvári országgyűlés a monostorokat iskolák céljaira adja, – jún. tordai országgyűlés; az új hit követői ne gúnyolják a réginek híveit. 1557:10. pozsonyi t.-c. biztosítja az esperesek vizitációs jogát, – 11. az egyházaktól elvont javak visszavételéről. 1558 Bornemisza Péter: Tragédia magyar nyelven. 1559 ápr. 10. Ferdinánd elrendeli az eladományozott egyházi birtokok visszavételét. 1559 Coresi nyomda Brassóban. [kath. és prot. imák és énekek a török ellen. – Kolozsvár mint kegyúr beolvasztja a zárda kincseit.] 1561–67 nagyszombati jezsuita kollegium kísérlete. 1562 debrecen-egervölgyi hitvallás Ferdinánd elé terjesztése. az első ismeretes nyomtatott magyar kalendárium. 1563 után katolikus papnevelés föllendülése. [Oláh Miklós zsinata]. 1564 „Kolozsvár” és „Szebeni” vallás gyakorlata. 1565 Verbőczi magyar nyelven (Debrecen). Boszorkánypör Kolozsvárt. [kísértet hit]. 1566 a váradi káptalan szekularizációja. A tordai o. gy. kitiltja Erdélyből a kath. papokat. Száz fabula (Heltai, Kolozsvár). 1567–70 Dávid Ferenc és Melius Juhász Péter vitája. Oláh nyelv bevezetése szláv helyett az oláhok istentiszteletébe. 1568 tordai orszgy.: a prédikátorok kiki a maga értelme szerint hirdessék az evangéliumot. 1569 Comoedia Balassa Menyhért árultatásáról. Váradi hitvita. Miksa Pozsonyból elrabolja a budai várkápolna kincseit. 1571 Szántó István Erdélyben, itt több vallás békés együttélése. Német ev. imakönyvek fordítása. 1572 Magyarországon négy kat. főpap él. Balassa Bálint: Beteg lelkeknek való füves kertecske. 1573 Ponciánus históriája. 1573–96 esztergomi érs. jövedelem hadicélokra utalva. 1574 nagyharsányi hitvita. 1574:16. t.-c.: az oktavalis bírák törvény- és latintudásáról. Debrecenben megjelent históriás énekek: Jerusalem veszedelme, Nagy Sándor, Szent Pál apostol, Toldi Miklós, Volter király, Astiages és Cyrus, Hunyadi János, vitéz Francisco, Acháb király és Illés próféta, Bánk bán, Xerxes király, – Kolozsvárt: Heltai Gáspár: Históriás énekes könyv a magyari királyokról és egyéb szép lött dolgokról. 1575 budai hitvita. Boszorkánypör Debrecenben. 1576 hercegszöllősi kánonok. 1577 Aritmetica (Debrecen). 1578 Melius: Herbarium (Kolozsvár). [Tolna–Baranya unitarizmusa erős]. 1580 Collegium germ.-hung. Rómában. Telegdi Miklós felelete Bornemisza Péternek. 1581 Bonfini (Sambucus-féle) kiadása Frankfurt. 1582 Bornemisza Péter: Énekek három rendbe. 1583 Erdélyben 24 kat. pap él. – Kovacsóczy Farkas: De administratione Transylvaniae. 1584 Bornemisza Péter: Prédikációk az egész esztendő által. A corpus juris hungarici első kiadása (Nagyszombat). [ördögi csalárdság hite, – ferences missiók török, jezsuiták erdélyi területen]. 1588 medgyesi orszgy.: jezsuiták kitiltása Erdélyből. – Carrillo Erdélyben. 1589 Az kopaszságnak dicsireti (Kolozsvár). 1590 a nagyszombati szeminárium megnyitása. – Károli Gáspár „vizsolyi” bibliája. 1591 csepregi zsinat. [főurak udvari papjai vagy nagyobb végvárak papjai a prot. püspökök]. [Mátyás palotája romokban, a Corvina maradványainak pusztulása]. 1593 Szalánczi György: Hetetszaka.. imádságok. Index biblicus (Vizsoly). – Zamosius Steph.: Analecta lapidum vetustorum (Padua). 1594 Thurzó Elek síremléke olasz renaissance-stílusban. 1595 erdélyi orszgy. beengedi a jezsuitákat, kolozsvári iskolájuk 1603-ig. 1596 Báthory Zs. hadjáratáról históriás ének „az kenyérmezői diadalomról szóló” éneknek nótájára. – [Iparművészet fejlődése]. 1598 Baranyai Decsi Csimor János: Adagiorum graeco-latino-ungaricorum chiliades quinque. [cuius regio elv hallgatag elismerése]. [Ecsedi Báthory István végrendelete a kath. egyházi kincsekről]. [Szuhay István és Pethe Márton rekatholizáló akciója a kir. városokban]. 1602 Magyari István: Az országokban való sok romlásoknak okairól. 1603 Pázmány Péter: Felelet Magyari István könyvére. – Szenczi Molnár Albert: Dictionarium latino-ungaricum. 1604 Nádasdy Pál az első szenvedélyes vadász. Pázmány Péter: Kempis Tamásnak a Krisztus követéséről írott négy könyve. Bécs. 1605-ben 5 kolostorban 30 ferences él Magyarországon. 1606 főurak, nemesek, kir. városok, katonák és falvak vallásszabadsága, – Pázmány Péter imádságoskönyve.