NYOMDÁSZATI 
MESTERSZÓK

ÖSSZEÁLLÍTOTTA 
HERZOG SALAMON

Különnyomat a Magyar Nyelvőr 1931. (60.) évfolyamából

Budapest, 1931.
Hungária Hirlapnyomda Részvénytársaság

Vagy hatvan évvel ezelőtt a Tudományos Akadémia fölszólította a magyar nyomdászok önképzőegyesületét, a mai nyomdászegyesület elődjét, hogy a tervezett Mesterségek Szótára részére gyüjtse össze a könyvnyomtató mesterségben használatos mesterszókat. Abban az időben csaknem valamennyi műszó idegen terminus technicus volt. A nevezett egyesület Pusztai Ferenc szakírót bízta meg ezzel a munkával. Pusztai vállalta a föladatot és – mint ő maga írja – a német, francia, angol és olasz nyomdászati mesterszók összehasonlításával igyekezett egy-egy idegen mesterszót olyképpen megmagyarosítani, hogy a könyvnyomtató egyik-másik műveletét, ha egy szóval nem lehet, több szóval fejezze ki.
Évek hosszú sorába telt, míg végre 1883-ban Pusztai maga kiadta művecskéjét. Pusztainak ez a kis szótára kitűnő szolgálatot tett a magyarság ügyének, mert az olyan német mesterszókat, amelyeknek akkor magyar nevük még nem volt, jó magyar szakkifejezésekkel helyettesítette.
Az 1890-es években a Tudományos Akadémia megbízásából Frecskay János megkezdte a Mesterségek szótárának szerkesztését. Frecskay gyakorlatilag tanulmányozta az egyes mesterségeket és magyarázó bevezetés kíséretében készítette el az illető mesterség magyar-német és német-magyar szakszótárát. Mindegyik mesterség szójegyzéke külön-külön füzetben jelent meg, azután az egész szótár egy kötetben. Így jelent meg az Akadémia kiadásában 1898-ban a nyomdászati mesterség szótárának füzete is. Frecskay nyelvtudományi alapon akarta megoldani magyarosító föladatát. Talán ennek tulajdonítható, hogy szavai közül csak az egyetlen mesterszedő ment át az életbe. Ellenben bármilyen tiszteletreméltó a szándék, mosolyra késztetik a könyvnyomtatót a bolygó, töremora (fis), az éltető (Brotschrift), a látómester (faktor), réselő (spácium), kótis (Klopfholz), felényi (félgeviert), marasztó, gamó (Greifer), kacs (Klammer) stb. kifejezések.
A szakember Pusztai is hasonlóképpen járt azokkal a “műszavaival”, amelyeket éppen csak a magyarosítás kedvéért erőszakolt. Például: csappantó (Greifer), arányosító (spácium), barnaréz (bronz), dúc (klisé), étetni (ätzen), nyomótalpas1 (tégelyes) sajtó stb. Csak azok a mesterszók mentek át az életbe, amelyek az idegennek szószerinti fordításai, noha ezek jobbára magyartalanok.
A magyar nyomdászati mesterszókról szólva, meg kell említenünk a “Nyomdászati enciklopédia” című művet is. Pusztai Ferenc a Pallas nagy Lexikona szerkesztőjének megbízásából összegyűjtötte a könyvnyomtató mesterségre vonatkozó szótári anyagot. Ezt Pusztai a könyvnyomtatás művelői részére is hozzáférhetővé akarta tenni s 1902-ben “Nyomdászati enciklopédia” címen kiadta. A mű 600 oldalas. Függelékül két részben gazdag mesterszójegyzéket tett közzé. Az első rész magyar-német, a második német-magyar-francia-angol.
A legfigyelemreméltóbb munkát a nyomdászati mesterszók magyarosítása terén Novák László szakíró végezte. Pusztainak rendkívül buzgó munkatársa volt, és szakoktatói működése közben ahol csak alkalma nyílik rá, irtja az ezen a téren felburjánzó gyomot, az idegenszerűségeket, de főképpen a germanizmust. A szerkesztésében és kiadásában megindult Grafikai Művészetek Könyvtárának eddig megjelent 14 kötetében a nyomdászati és rokonszakmabeli mesterszók egész serege található. Ebben a nagyszabású műben az az elv érvényesül, hogy inkább a latin, francia vagy görög mesterszóknál maradjunk meg, mintsem helytelenül, idegenszerűen képzett, magyartalan magyar szakkifejezéseket honosítsunk meg a műhelyben és a szakirodalomban.
Novák László a szerkesztésében megjelent Magyar Könyvnyomdászok Évkönyve 1910. évfolyamában figyelemreméltó nyelvészeti tanulmányt írt “Mesterszóink eredete és főbb hibái” címen.
*
Az itt közölt szógyűjteménybe csak az igazi és használatban levő nyomdászati mesterszókat vettem föl. Nem tekintem ilyeneknek a könyvnyomtató és szedőgépek alkatrészeit, a nyomdaiparral kapcsolatos anyagneveket és az egyszerű nyomdai műveletek kifejezéseit. A nyomtatási eljárások szaporodása és mechanikai fejlődése következtében a régebbi mesterszójegyzékek megjelenése óta sok új mesterszó keletkezett. Ezek közül a leggyakrabban előfordulókat vettem csak föl, mert valamennyinek az összegyüjtése túl terjedne a rendelkezésemre álló kereten. Az újabb nyomtatási eljárások mindegyikének megvan a maga külön mesterszómennyisége. Úgyszintén a legjobban terjedő offszet- és mélynyomtatásnak is, amelyeknek csupán magyarázatára szorítkozhatom. Szójegyzékemet különben is az jellemzi, hogy az eddigiektől eltérően nem adok szótárszerű magyar-német és német-magyar mesterszógyüjteményt, hanem tekintet nélkül eredetükre, úgy, ahogy kezdőbetűjük szerint következnek, szedem ábécérendbe a mesterszókat és néhány szóval megmagyarázom jelentésüket.
Szerény tehetségemhez képest én is hozzá akarok járulni az idegen vagy hibás képzésű mesterszók magyarosításához, ezért néhány új mesterszót magam is ajánlok. Ezeket *-gal jelzem. A címszókat magyar kiejtés szerint kell olvasni, csak a német-szavak írásmódja maradt meg.

SZÓJEGYZÉK
Abbreviatur: rövidítés
Abbreviálni: rövidíteni
abfall: papírhulladék
abrissz: tekercspapír szakadéka
abstand: *betűszéle, a betű képe körüli vak rész, a betű húsa
ácsklammer: szögletes zárójel
adjusztálni: *rendbeszedni; a megtördelt oldal hasábjait rendes méretükre kiegészíteni, a címek beosztását elvégezni; a részekben a tördelőasztalra kiemelt szedéseket a kéziratdarabok számozása szerint hasábokká összeállítani; szerkesztőségi műszó: a kéziratot címekkel ellátni és simítani.
akcidencia (a latin accidere-ből): mesterszedés, fínom munka; véletlen esemény; régen a véletlenül kapott mellékmunkát nevezték így, mert a főmunka a könyv volt.
akcidensszedő: mesterszedő
akkolád (a francia accolade-ból): kapcsolójel több sor összefoglalására
akszán (accentus): ékezet
alaplap: a nyomógépen, amelyre a nyomtatandó szedést teszik
alapnyomás: pl. értékpapíroknál
alárakni: a klisét papiros aláragasztásával betűmagasságra hozni
aldine: félkövér betűfajta; Aldine Manutius nevéről, aki ezt a betűt metszette.
alinea: bekezdés
ambalázs: csomagolás, csomagolópapír
angussz: öntöttcsap
anschlag: védősor a szedett oldal végén
antikva: régies latin betű
aposztróf (’): hiányjel
ár: szedésjavító szerszám (fanyelű acéltű)
aranymetszet: mértani számítási művelet valamely felület arányos elosztására. A szakirodalomban kész táblázat mutatja, milyen legyen a szedéstükör aránya a papírhoz, hogy ennek szélei a szép törvényeinek megfeleljenek.
aszüré-(raszter)vonalak: biztosítóvonalak; a francia assurer (biztosítani) szóból. Párhuzamosan egymásra szedett vagy egybegyártott különböző betűtestű finom vonalak összegek és nevek ráírására. Törlés és vakarás ellen biztosítanak.
átemelni: valamely szedést egyik helyről a másikra átvinni
auflág: példányszám
autográfia: *kőnyomat 
autografálás: kőnyomdai sokszorosító eljárás
automatikus berakó: szívószerkezet, mely önműködően vezeti be az ívet a gépbe
autor (a latin auctor-ból): szerző; szerzői korrektúra
autotípia: *hálósmaratás; kisebb-nagyobb, világosabb-sötétebb pontokon alapuló kép
bála: papirosgöngyöleg
beemelni: a nyomóformának nyomás céljából a gépbe való beemelése 
behozni: a szó- vagy sorközök hézagainak megszűkítése, hogy egy vagy több betű még beleférjen a sorba, illetve sor az oldalba 
behúzni: a sort kezdősornak szedni
belég: *ellenőrzőlevonat a munkateljesítmény igazolására; elszámolási levonat
belégelni: ellenőrzőlevonatokat mellékelni
beljebb: a rendes sorszélességnél beljebb kezdődő sorok; kétoldalt beljebb, ha a sorok hátul is beljebb szedetnek
belőni: az a művelet, amikor a frissen nyomtatott ívek közé simítatlan tiszta ívet tesznek, hogy az fogja föl a friss festéket és ne tapadjon az egyik nyomtatott ívről a másikra.
beosztás: a címsorok és a szöveg közötti helyes térelosztás
berakás: 1. új betűk berakása a szedőszekrényekbe; 2. a nyomandó ívnek a sajtóba való berakása
beráfolni (a német raffen-ből): a szedőszekrény egyes rekeszeibe betűt berakni; kiráfolni: a rekesz vagy szekrény betűit kirakni
beszúrás (szerk. műszó): szövegrész beiktatása valamely szedésbe
bevezető szalagok: a papírívet vezetik be a gép belsejébe
billentyű-deszka: szedőgépen
blickfang: *figyelmeztető; a hirdető nyomtatványon az a feltűnő színfolt, amely a figyelmet megragadja
blokálni: helyettesíteni; kéziszedésnél a hiányzó betűknek olyan ideiglenes helyettesítése, hogy hasonló vastagságú betűket talppal fölfelé tesznek a sorba
borgisz (a francia bourgeois-ból): kilencpontos betű
borítás: a nyomóhenger borítása, hogy lágyan nyomja az ívet a betűkre
bundstég: kötőhézag, kötőtag, amely a két szembenálló könyvoldal kötési szélén van; kötő-ürkitöltővel a nyomó osztja be
ciceró: tizenkétpontos betű
cilinder: nyomóhenger
cinkográfia: *maratóintézet; klisékészítő-üzem; horganylemezmaratás; olyan klisé, amelyet rajzról készítenek, vonalasmaratás (Strichätzung); tehát ellentétben a hálósmaratással (autotípia), amelyet fényképről készítenek
cirkuláris: körirat
corr. corr. impr. (a correctis corrigendis imprimatur rövidítése): a kijavitandók kijavítása után nyomható
csizma (argot): kellemetlen, bosszantó sajtóhiba
deblokálni: a helyettes betűk pótlása az odavaló betűkkel
dedikációs: ajánlásos oldal
defekt: betűhiány, hiányos betűk, kirakott fölös betűk
defektszekrény: a hiányok kiegészítésére szolgáló betűszekrény
dekli: papírlemez, kéregpapíros bekötési tábla és doboz készítésére
dekoráció: díszítés
deleatur: törlendő (a szedésből)
depó: betűraktár
depozitőr: betűraktáros
diamant: gyémánt; négypontos betű
Didot (híres francia könyvnyomtató): keskeny, antikvaszerű betű elnevezése
din-formátum: szabványozott papíralak, mint pl. a postai levelezőlap
diviz: kötőjel
divizórium: sormutató; a tenákulum tolható villaszerű része, amellyel a kéziratot leszorítják
doppelmittel: kettős mediális; huszonnyolcpontos betű
doppeltercia: kettős tercia; harminckétpontos betű
doppeltext: kettős textus; negyvenpontos betű
duktor: festékeldörzsölő henger
duodec: tizenkettedrétű ívalak
duplafínom lénia: párhuzamosan folyó két vékony vonal egy rézlemezbe vésve
duplex-autotípia: kettős hálósmaratás
duplex-nyomás: kettősnyomás
durchschusz: sortágító
durchschuszolni: tágítani, a sorokat ritkítani
egalizálni: kellősíteni a klisét, hogy betűmagasságú legyen; arányosítani a betűk, szavak közeit
egipcién (francia: egyptienne): betűfaj
egyengetni: a nyomandó forma egyenetlenségeinek a nyomóhenger borításán alárakással vagy kivágással való kiegyenlítése; újabban mechanikai, sőt vegyi úton is
eingussz: *beöntési nyílás (betűöntés)
ellenőrző-lemez (Besehblech): betűöntő szerszám
ellőni: a szedésoldalaknak a gépben való hibás elrendezése, minek következtében ezek nem sorrendszerűen követik egymást
élőoldalszám: a szerző nevét és a mű címét feltüntető oldalfej
előzék: könyv címlapját megelőző – sokszor mintás – lap
eltördelés: a szedés egyes részeinek összecserélődése: “elemelés”-nek is mondják
elzevir (híres németalföldi könyvnyomtatócsalád): betűfaj
entrefilet: hasábkitöltő apróság, rendszerint politikai hírek napilapokban
errata (a latin errare-ból: tévedni): hibahelyreigazítás jegyzéke
Étienne (híres francia nyomdászcsalád): betűfaj
etikett (francia: étiquette): cimke
exempláris: példány; belég-exempláris (hirdetők kérik): támpéldány
exlibris: könyvjel; a könyv tulajdonosának jegye
expeditor: *nyomtatványkiadó, a nyomtatványok, lapok elküldője
fabetű: fából faragott nagy falragaszbetű
fach: betűrekesz
fakszimile: hű másolat
faktor: nyomdai művezető
falcbejn: simító vagy ívhajtogatócsont
falcolni: hajtogatni; Frecskay: rételni, mert az íveket rétekre (oldalnagyságra) hajtogatják
fastég: fából való ürkitöltő
fattyúsor (argot): kimenetsorral kezdődő hasáb vagy oldal. Tördelési hiba, amelyet azelőtt nagyon üldöztek, amint súlyos elnevezése is mutatja.
fazetta: a tömöntvénylemez rézsútos széle
fazettálni: a tömöntvénylemezt csuklókkal az alátéthez erősíteni, hogy nyomás közben ne mozogjon
fazettastég: csukló
fej: az ujság, a táblázat keresztvonallal elválasztott feje
fejlénia: fejvonal; az ujság vagy könyv oldalszáma alatt végigvonuló vonal
felállítani: a nyomandó papíríveket a nyomógép berakóasztalára föltenni
félgefírt: félnégyzet
félkövér vonal, betű: vastagabb vonalú betű és vonal
fertigmacher (betűöntői): befejező
festékvályú: a nyomógép festéktartálya
fette, halbfette: kövér, félkövér betű
filc: nemez, a nyomóhenger borításához
fis: keverékbetű
fishiba: betűhiba
flekk: kéziratrész; a kézirat számozott darabjai; pl. a 8-as “flekk” helyett ajánlatos a 8-as kézirat elnevezés
folio: kétrét; az ív egyszeri behajtása
foliohajó: nagy oldalhajó (l. hajó)
fonétikus: *hangzásszerinti (írásmód)
forma: a nyomandó szedés
formadeszka: a szedés megőrzésére vagy a géphez való szállítására
formátum: alakzat; a szedés szélessége, az oldal alakja, nagysága
formátumcsinálás: alakbeosztás
fototípia: vonalas (rajzos) maratás
föladni: a szedést befestékezni
fölrámolni: eltakarítani a szedést
fraktúr: töredezett vonalú (gótikus) betű
fundamentum: nyomógép alapváza, nyomóalap
galvano: fémlecsapódásos klisé
galvanoplasztikus: vegyi eljárással vörösrézzel vonja be a klisét vagy egyéb nyomóformát, hogy így tartósabbá, ellentállóbbá tegye
garmond (Németországban: Korpus): tizpontos betű; Garamond Claude francia betűvéső nevét örökíti meg
garnitúra: betűkészlet
Gänsefüsse (argot): idézőjel; lúdláb, macskaköröm
gerinccím: könyv gerincére nyomtatott címe a könyvnek
gefirt: négyzet; a betűegység négyzete; halbgefirt: félnégyzet
gefirtpont: négyzetnagyságra öntött pontok a sor kipontozására; halbgefirtpont: félnégyzetpont
gépmester: a nyomtatógépek kezelője, a nyomtatás előkészítője
géprevízió: közvetlenül a nyomtatás előtt készült levonat felülvizsgálása és javítása
gépszedő: szedőgépen billentyűzi a nyomtatandó szöveget
grádus: betűfok, a betű pontszerinti mérete
greifer: ívfogó
griff: fogás; jó griffje van a szedéshez; griffnek mondják a 20–25 sornyi osztanivaló szedést is, amely belefér az osztó balkezébe
groteszk: kövér betűfaj
gijos (francia: guilloche): díszítő vonalak, hullámos rajzminták pénzjegyeken és értékpapírokon
gyémánt: négypontos betű
hajó (nyomdai szerszám): háromoldalt keretes vas- vagy horganylemez, amelyre a szedést teszik rá. Van hasáb- és oldalhajó.
hajszálspácium: félpontos szóközkitöltő lemezke
hasáb: bizonyos hosszúságú szedés vagy annak levonata; laphasáb
hasáblénia: a laphasábokat egymástól elválasztó vonal
házikorrektúra: a nyomdában alkalmazott javítók javítása
héber, hébervalce: festéknyaló (közvetítő) henger
hohlsteg: üreges vagy rácsos ürkitöltő
holländer: hollandi kád; a papírgyártásnál az anyag foszlatására, áztatására való kád
illeszték: a nyomandó ív pontos berakását biztosító alsó és oldalilleszték
illumináció: a kezdőbetűk és oldalszélek kifestése; régi írott és nyomtatott könyvekben
impresszum: nyomdaaláírás; a nyomtatványt készítő nyomda kötelező címe a nyomtatványon
imprimatúra (a latin imprimare-ből): a kinyomtatás megengedése
in kontinuó: folytatólagosan szedendő
in extenzo: egész szélességben (szedendő)
iniciálé: kezdőbetű (díszes)
interpunkció: írásjelek
inzerció: újkeletű 6½ pontos betű hirdetések szedésére
írás: a betű helytelen, németes elnevezése
irisznyomás: szivárványszerűen egymásbakapcsolódó színnyomtatás
isochrom: egyenletes színezésű nyomtatvány
italien (francia: italienne): betűfaj
jó szedés: a még használható álló, vagy új kiadás részére elteendő szedés
jusztiroz: *megmunkál; kellősít, egyenget (betűöntésnél)
jusztórium: betűellenőrző; segédeszköz, amely megmutatja, hogy a megrendelt betű megfelel-e a mintának
kalander: hengeres simítógép papírgyártásnál
kalkuláció: *munkaszámadás
kapitälchen: homlokbetű; régies betűfaj, csupa kezdőbetű, de a rendes kisbetű-nagyságra öntve, ezzel áll vonalban
kartográfia: térképrajzolás, térképnyomtatás
karton: *kártyapapír; fényezett papírlemez
kártyaspán: papírcsík szedésbeli különbözetek kiegyenlítésére
kefelevonat: a szedésnek kéziprésen való levonásával kapjuk. Kefével ma már csak nagyalakú szedéseket, ujságoldalakat és falragaszokat “húznak” le
kegel: betűtörzs; a betű foka
keil: ék; sorszedőgépeken a szóközökbe önműködően beékelődő kitöltő
kémigráfia: *képmarató műhely
kémigráfus: képmarató
kenyérírás (németes, szószerinti fordítása a Brotschriftnek): könyvbetű
kevert szedés: ha a rendes szövegbetű közé dűlt, kövér és egyéb másfajta betűt és számokat szednek
kézi öntőműszer: betűöntőszerszám
kéziszedés: kézzel szedőszekrényből és nem gépen szedett szedés
kéziszedő
kiemelni: a sorjázóban szedett soroknak a hajóra, a szedőgép hajóján összegyűlt soroknak az asztalra való kiemelése; a szöveg egy részének feltűnőbb betűkkel szedése, “kiemelése”
kihajtani, kiverni: egy nem egészen megtelt sort, oldalt vagy hasábot kitöltő-darabokkal kiegészíteni
kihúzni (szerk. műszó): törölni a kéziratból vagy szedésből
kikötni: kéziszedést zsinórral erősen körülkötni, hogy az össze ne dűljön
kilőni: az ív oldalainak a gépbe emelés előtt olyan elhelyezése, hogy a kinyomtatott ív összehajtogatásakor az oldalak sorrendben következzenek egymásután
kimeneszteni: a nem teli sort a szóközökben úgy kitölteni, hogy megteljen
kimenetsor: a bekezdés utolsó sora
kimérni: a szedést zsinórral (spárgával) kimérni
kínai trónbeszéd (argot): tréfás elnevezése a nagyon hibás szedésnek
kirakó: a nyomógép kirakópálcikái (Greifer)
kivetés (szerk. műszó): a lapoknál a hangsúlyozás céljából a rendes szedéstől eltérően félkövér betűből elől-hátul beljebb szedett sorok
kivetett cím: az egyfolytában szedett alcímek után álló önálló címsor
kivezető szalag: a gyorssajtóból a nyomás után kivezeti az ívet
kizárás (szószerinti fordítása a német Ausschliessung-nak): *szóközkitöltő
klammer: zárójel
klaviatúra: billentyűzet a szedőgépen
klisé (a francia cliché): dúc; maratás; de a klisé szó már annyira meghonosodott, hogy aligha szoríthatjuk ki a használatból
klopfholc: leverőfa; egyengetőfa a nyomtatás vagy tömöntés előtt a feljebb álló betűk vagy sorok leverésére
kolonel: hétpontos betű
kolumna: oldal
komma: vessző
kompakt: tömör, kövér betűfaj
komplett-szedőgép: teljesen kész betűt öntő gép
kompressz: sűrű, összeszorított, nem tágított szedés
konkordánc (la concordance): egység, egységméret; 4 ciceró egy, 8 ciceró kettő, 12 ciceró három konkordánc és így tovább
kontraszt: színfoltellentét
kópia: másolat, átnyomat
kopírnyomás: másolónyomás (másolófestékkel)
korpusz: Németországban a garmond (tízpontos betű) neve
korrektor: javító
korrektúra: javítás, rossz korrektúra: nagyon hibás szedés
korrektúra-levonat: *javított levonat
korrigálni: ólomban javítani
korrigálószék: ma már letűnőfélben levő háromlábú magas forgószék, amelynek lapján a szedő állva ólomban javít
kövér, félkövér: betű, vonal
középstég: középkitöltő; az oldalakat a szorítókeretben egymástól hosszában elválasztó ürkitöltő
krácsolni: egymásbatorlódni; a kézzel szedett szedés sorainak egymásbatorlódása
Krätze, krecni: *ólomhamu; az olvasztott fém fölszínén az olvasztótégelyben összegyülemlő elégett betűfém; salak
kreuzstég: *harántkitöltő; az oldalakat a gépkeretben keresztben elválasztó ürkitöltő
kurrens: kisbetű
kurzív: dűltbetű
kusztosz: őrszó; régente az oldal aljának jobbsarkába beleszedték a következő oldal első szavát, hogy az olvasásban az átlapozás ideje alatt se támadjon szünet
kutyanyelv (szerk. szakkifejezés): kéziratlap
kvadrát: *négyszögkitöltő
kvalitásmunka: jó munka, fínom nyomtatvány
kvart: négyrét-alak
kvarthajó: nagy oldalhajó
kverformátum: harántszedésű alak
láb: a táblázat alja, fej nélküli része
lakodalom (argot): fölösleges módon szedett szó- vagy sorismétlés. Ellentéte a “temetés” (l. o.)
lazúrfesték: áttetsző festék
ledirozott: megsérült (betű)
lehúzódni: a nedvesen egymásra rakott friss nyomatok festéke átnyomódik a másik ívre
leolvasni: a kinyomtatott vagy nyomandó ívek megszámlálása
ligatúra: kettősbetű, pl. ff, fi, fl stb.
linea: vonal (lénia)
logotípia: egybeöntött szótagok
magazin: raktár; betűtár (szedőgépen)
makulatúra: selejtnyomtatvány
mákostészta (argot): tréfás elnevezése az olyan javított hasábnak, amely feketéllik a sok javítástól
margo-ív: beillesztőív a nyomóhengerborításon
marginális: széljegyzetek; oldal széle
márka: illeszték gyorssajtó nyomóhengerén az ív pontos berakására
materiális: anyag; nyomdai anyagok
matrica: anyaminta; mélyített mása valamely betűnek vagy szedésnek; szedőgépek rézbetűi; öntőműhelyek anyamintabetűi, amelyekről a betűket öntik.
matricaprégelőgép: anyamintaprés, amely a papírlemezbe belesajtolja a szedés betűit; ezek a papírlemezek megőrizhetők újból való öntés céljára
medieval: régies betűfaj
megolvasni (a levonatot): javítani (korrigálni)
mélynyomtatás: a könyvnyomtatás kidomborodó betűivel vagy ábráival ellentétben a karcokhoz hasonló mélyített betűkről vagy képekről nyomnak, amelyeket fotomechanikai és vegyi eljárással rézhengerbe maratnak. E rézhenger-mélyedésekből szívja ki rányomtatással a különleges itatósszerű papiros a különleges festéket.
minimum: a bérszabály szerinti legkisebb fizetés; minimumnak nevezik azt a legkisebb mennyiséget is, amelyet a betűöntő betűkből, keretekből stb. szállít.
minimumszekrény: a kis szedőszekrények, leginkább címbetűk és egyéb feltüntető betűk (dűltbetű, félkövér stb.) részére használják.
minusz (-): kevesebb-jel, kivonójel
minuszkulus: kisbetű
mittel (mediális): tizennégypontos betű
monochrom: egyszínnyomatú
Monotype: (ejtsd: monotájp) egyes betűket szedő (papírszalaglyukasztó) gép; Monotype öntőgép: a lyukasztott papírszalagról egymás mellé önti a betűket
montőr: gépszerelő
musz (szerk. műszó): kell; ki nem hagyható szöveg
mutáció: változtatás
mutálni: változtatni; meglevő szedés egyes szövegrészeinek vagy számoknak megváltoztatása
negatív: tükörképszerű
negatív betűk: fehér betűk sötét alapon
negyedpetit durchschuss: kétpontos sortágító
nonparel (a francia nonpareille-ból): hatpontos betű
norma: ívsor; az ív első oldalán alul baloldalt elhelyezett, a munka címét jelző sor
notabene: jegyzet
notic: fizetett hír a lapokban
nyolcadpetit durchschuss: egypontos sortágító; nyolcadpetit lénia: egypontos vonal
nyomó: a tégelyes sajtó kezelője
officina: könyvnyomtatóműhely régi, latinos neve
offszet: közvetett vagy guminyomás; e sokszorosítási eljárásnál a fémlemezen (horgany vagy aluminium) lévő nyomóforma nem közvetlenül érintkezik a papirossal, hanem gumihenger szedi le róla a festékezett szöveget vagy képet és közvetíti a papirosra.
oktáv-alak: nyolcadrét
oktodec: tizennyolcadrét
olajív: a nyomóhenger borítására feszítik, hogy a papiros külső felületére nyomtatott szöveg a belsőre át ne nyomódjék a belső nyomáskor.
oldalmérték: tördeléskor az oldal magasságát mutatja
olvasztótégely: öntödei és soröntő szedőgépen
osztani: a kinyomtatott kéziszedés betűit visszarakni a betűszekrénybe
osztódeszka: az osztani való szedést tartják rajta
oxid: ólomrozsda, ólomgomba
oxidáció: fölbomlás, rozsdásodás
öntőcédula: öntőjegyzék; mutatja, hogy egy métermázsa betűhöz melyik betűből mennyit kell önteni. Ezek a mennyiségek az egyes nyelveknél aszerint változnak, hogy milyen betűk fordulnak elő benne többször vagy kevesebbszer.
öntőflaska: öntőhüvely; öntőpalack; van lapos (flach) a sík és van gömbölyű a rotációs gép részére öntendő hajlított lemez számára.
öntőkanál: kéziöntésnél ezzel öntik a fémet az öntőhüvelybe, illetve az öntőműszerbe
öntőműszer (instrumentum) főrészei: fala (Wand), feneke (Bodenstück), támasza (Sattel), törzse (Kern)
öntőpumpa: nyomószivattyú
összedobni: valamely szedést vagy szekrény betűit véletlenül szétszórni
összeemelni: több szedő szedésének sorrendben egybeemelése
összehúzni: a sor vagy oldal hézagait szűkíteni, hogy még férjen bele sor, illetve betű
özni: karika, fűzőlyuk címkéken
öznizőgép: címkékbe beleveri a fűzőlyukat szegélyező fém- v. celluloidkarikát
pagina: oldal
paketírozni: a hasábokat számolásban (akkord) szedni
paketszedő: számolószedő
pantográf: “gólyaorr”; műszer, amellyel a rajzok körvonalait nagyított vagy kicsinyített alakban másolják; betűöntők szerszáma is
parentézís: zárjel
partie: rész; a részekben készülő mű egyik része
patrica: vésett acélbetű; betűkölyű, amellyel az anyamintát, matricát (l. o.) rézbe sajtolják
perforálni: lyukasztani
perforáló-léniák: lyukasztóvonalak
perl: gyöngybetű, ötpontos
petit: nyolcpontos betű
pinzetta: betűcsipő
plusz (+): összeadójel, többjel
ponctávolság (Bunzenweite): a betű egyes vonalai között levő hézag
pontrendszer: Didot és Berthold betűöntők egységesített betűmértéke (l. a 2. számú jegyzetet)
porózus: üreges, lyukacsos betű vagy papír
portopázs (a francia portepage-ból): alátét-papír, ezen teszik helykímélés céljából egymásra a szedést 
pozitív: rendes, nem tükörszerű betűkép
primoldal: első oldal; az ív első oldala, amelyre az ívszám kerül
primtáblázat: elsődleti tábla, amelyről a különféle alakú ívek első oldala megtudható. Pl. egy tizenhatodrétű mű 21. ívének első oldala 641, egy nyolcadrétűé 321 és így tovább.
prototípus: betűtestmérő
punktírozónő: pontozóberakónő
punktúra: berakó-tűjelzés
rakel: (ném. Rackel): festéklekaparó kés; mélynyomógép formahengeréről leszedi a fölösleges festéket.
ráma: keret; a gyorssajtó szorítókerete, ujságoldalak szorítókerete stb.
raszter: hálózat (az autotípia készítésénél)
rasztervonalak: biztosítóvonalak
regális: betűszekrény-állvány
regiszter: soregyen, találkozó; színes nyomtatásnál a színek pontos találkozása, könyveknél a kétoldalt nyomtatott sorok pontos egymás mögött állása; tárgy- vagy névmutató
regletta: 4 pontnál vastagabb tágító
reklámnyomtatvány: *hirdetésművészeti nyomtatvány
retusálni: átfesteni, kijavítani (főképpen fényképezésnél)
revízió: *nyomtatványfelülvizsgálat (közvetlenül a nyomtatás előtt)
revizor: nyomtatványfelülvizsgáló
revideálni: újból megnézni, ellenőrizni
riccelni: karcolni
riccelőgép: vésőzőgép; dobozgyártásnál a papírlemezeket hajtogatásuk helyén vésővel mélyíti, karcolja
rotációsgép: körforgógép
rubrika: rovat
rundsztereotípia: gömbölyűlemezöntés; a rotációsgépre való félköralakú tömöntvénylemezek öntése
sláger: főcímsor; fősor, amelyet feltűnő nagy betűvel szednek
Schliess: harmad; a négyzet harmadrésze
Schliessplatte (platni): szorítólap; vasfelületű asztal, amelyen a nyomandó formát a szorítókeretbe zárják
Schluss (szerk. műszó): lapzárta; az utolsó kézirat
Schmutztitel: *címvédő, címlapelőtti oldal
Schnelläufer: gyorsjáratú gyorssajtó
Schöndruck: külső nyomás
Schreibschrift: kézírásos betű
Schuster (argot): egy-két szónak szedésközbeni kihagyását nevezik így
Schweizerdegen: szedő-nyomó
simaszedés: könyvszedés, melyben sem táblázatok, sem hirdetések stb. nincsenek
simítani (szerk. műszó): javítani a szövegen
smiccel: maszatolódik, kettőz
sorjázó: a betűket szedik benne sorokká
Spachtel, spachtni: festéklapát
spacionálni: a szavak betűit ritkítani, a betűk közé egy- vagy kétpontos lemezkét tenni
spácium: *lemezke; zárka; a sor kitöltésére a szóközökbe teendő egy- vagy többpontos fémlemezkék
spek (argot): szalonna; előny; olyan munka, amelyet kevés fáradsággal, előnnyel lehet elvégezni, pl. mutáció vagy állószedés stb.
spekhajó: amelyen a még használható sorokat, “spicceket” elteszik
spicc: záróvonal; egyszerű záróvonal vagy dísz
spicckolumna: záróoldal; olyan nem megtelt oldal, amelyen a fejezet végződik
spísz: maszat; nyomtatás közben a szavak és sorok között a kitöltőanyag felhúzódásából keletkező festékes foltok
spíszelés: maszatolódás; a gépszedésben a betűk között néha jelentkező hajszálvonalak
spriccer: ólomfröccs; a szedőgépeken előforduló ólomfröccsenések
Stetinschrift: egyenletes vonalú keskeny betű
stég: ürtöltő
stósz: papíroszlop; rakás; egymásfölé rakott papírívek
stószolni: a kinyomtatott íveket egymásra rakni
számolószedő: sorok szerint fizetett szedő
szatinált (a francia satiner: fényesíteni szóból): simított papiros
szedec: tizenhatodrét
szedéstükör: a szedésnek a nyomtatott papíron való látható képe
szedődeszka: a szedéseket, oldalakat rakják rá
szedőlénia: szedőléc; kétoldalt fölül kiálló csücskű réz- vagy ólomvonal, amelyen a sorjázóba szedett betűket egymásmellé csúsztatják
szignálni: számozni; a kéziratot a lapoknál megszámozzák és darabokra vágják föl, mert többen szedik; a számozás a szedés összeállításához, adjusztálásához szükséges
szignatúra: betűrovás; betűjel; ívszám
szignet: védjegy; cégek, könyvkiadók védjegye
szorítókarika: fogaskarika, amellyel megfelelően fogazatos vasrudak közé szorítják a szorítókeretben levő nyomtatandó szedést
szórva: a hírlapírók így is jelzik a tágítandó szedést
sztereotípia: tömöntőműhely
sztereotipőr: tömöntő
tabella: táblázat
tampon: festékezőlabda; rég elavult szerszám, csak jelképes díszítőelemnek maradt meg
tangírozás: mintázó, szemcsés ábrázolás
tasztatúra: szedőgép billentyűzete
temetés (argot): nyomdásznyelven így nevezik, ha a szedő véletlenül több szót, egész sorokat hagy ki. Ellenléte: a “lakodalom”.
tenákulum: kézirattartó; elavult szerszám
tercia: tizenhatpontos betű
textus: húszpontos betű
tipométer: betűmérték
tompán kezdeni a sort, tehát nem bekezdve
tömöntés: szedésnek papírlemezekbe sajtolása és kiöntése ólomlemezekbe
tömöntvény-lemez: lapos lemez gyorssajtón, félköralakú lemez körforgógépen való nyomtatásra; van betűmagasságú tömör öntvény (Vollguss) is.
tördelés: a hasábokba szedett szedésnek oldalakká való alakítása; tördelő: aki ezt a munkát végzi
transzmisszió: közlőmű
transzparens: áttetsző (festék, papiros)
transzporter: *továbbító; a rotációsgéptől a kiadóig viszi a kinyomtatott lapokat
tükör: a megjelenendő cikkek sorrendjegyzéke; a hirdetések közlésének, helyének előírása
Typograph: soröntő szedőgép
ucca: a szedőterem állványai között levő térségeket nevezik uccáknak
Uhertype: fényképező szedőgép, amely sorok vagy betűk öntése helyett filmszalagra fényképezi a billentyűzött betűket sorokká és hasábokká. Ez a filmszalag szolgál alapul a szöveg sokszorosítására.
Umschlag: füzet- vagy lapboríték, újság fedőlapja
umschlagen, umslágolni: buktatni, az ívet hosszában megforgatni
umstülpen, umstülpölni: elforgatni; az ívet szélességben elforgatni
Unterschlag: *oldalalátét; az oldal utolsó sora után lehetőleg egy darabban, cicerós ürtöltőt tesznek, hogy utolsó sora el ne dőljön
utánanéző: szemleív; a géprevízió (l. o.) helyes elvégzését ellenőrző ív
utánöntés: napilapoknál gyakori eset, hogy a lap elkészülte után érkezett fontos hírek elhelyezése kedvéért egy-egy kész tömöntvénylemezt egy újból öntött lemezzel váltanak föl, amelyben már az újabb hírek benne vannak.
vákát: vakoldal; a címoldal vagy fejezetcím oldala után szokásos üres oldal
variábilis: váltakozó (alakú rotációsgép)
vaskolléga (argot): a szedőgép nyomdásznyelven
verk: mű, könyv
verkszedés: könyvszedés
vertatur!: fordítandó! (a kézirat, vagy fordított betű vagy sor)
vertaturjel: a fordított betű vagy sor visszafordítását jelzi a levonaton
verzális: nagybetű, kezdőbetű
vignetta: díszítődarab
Vollguss: betűmagasságra öntött tömör (nem lemez) öntvény; sokszor közzéteendő hirdetéseknél szokásos, hogy a betűt kíméljék.
vonalhajlító készülék: mesterszedő szerszáma
vonalozógép: üzleti könyvek, füzetek és irkák vonalozását végzi
Vorschlag: előtét; kezdőoldal ürtöltője, hogy a mű első oldala vagy fejezetoldalai lejjebb kezdődjenek a többinél
Vorteil: előny; vorteilhajó: spekhajó
Widerdruck: belsőnyomás
Winkel, Winkelhaken: sorjázó
Zeug: ólomhulladék; sérült betűk, tágítók, ürtöltők
zu (szerkesztőségi műszó): *toldalék; a már leadott közleményhez szedendő
zuolni: hozzászedni
zurichtolni: egyengetni (l. o.)
Zuschuss: pótívek; a selejtnyomás, az elrontott ívek pótlására.

---